290 X LITTERATUR 



hans intressanta perspektiv. Dock torde det kunna förmodas, att de inveck- 

 lade spörsmålen rörande det inbördes förhållandet mellan virkets olika egen- 

 skaper samt deras förhållande till respektive trädslag icke lata sig lösas en- 

 bart av botaniska och matematisk-statiska lagar, utan torde härvid med 

 all säkerhet den rent teknisk-praktiska erfarenheten komma att spela en fram- 

 trädande roll. 



Framställningen av virkets avverkning och framforsling har i det stora hela 

 mindre intresse för oss svenskar, då vi redan inom dessa grenar av skogs- 

 teknologien kunna berömma oss att hava uppnått en hög grad av tulländning 

 och även äro i besittning av god litteratur i ämnet. Emellertid finnes dock 

 här åtskilligt att taga vara på. 1 all synnerhet gäller detta beträffande rund- 

 virkets klassificering, som hos oss alltjämt lämnar en del övrigt att önska. Jag 

 tänker härvid närmast på exakta och allmängiltiga formuleringar å fordringar, 

 benämningar och inmätningsregler för de olika virkessortimenten, förhållan- 

 den, beträffande vilka våra tyska kolleger ännu hava stort förspräng. För- 

 fattarens ingående beskrivningar över skogsjärnvägar av olika slag, linbanor 

 för virkestransporter samt moderna dammbyggnader äro mycket intressanta, 

 men väl ingenjörsmässiga. De tillhöra bättre speciallitteraturen. Som avslut- 

 ning på denna del lämnas en systematisk framställning av virkeshandeln. 



I tredje delen behandlas virkets användning och förädling. Författaren 

 lämnar först en ingående beskrivning över använda maskiner och verktyg 

 vid virkets bearbetning. Särskilt rekommenderas bandsågar till större använd- 

 ning än hittills även vid sönderdelning av de grövsta timmerdimensioner. 

 Dessa anses såväl i Amerika som i Tyskland såsom framtidens maskinsågar. 

 Av stort intresse är kapitlet om de olika metoderna för höjande av virkets 

 varaktighet. I detta finna vi för en gångs skull svenska undersökningar refe- 

 rerade. Jag avser författarens omnämnande av G. v. Heidenstams impreg- 

 neringsmetod med användning av kresolkalcium. Den synnerligen intressanta 

 framställningen av virkets olika användningsområden och förädlingsformer av- 

 slutas med sammanfattningar rörande dessa förhållanden, ordnade träslagsvis, 

 för såväl, de europeiska som de viktigaste utomeuropeiska träslagen. 



Många skulle kunna tycka, att väl stort utrymme ägnats redogörelsen för 

 virkets användning och förädling. Det torde emellertid vara av synnerligen 

 stor betydelse för virkets rätta avmätning och behandling i skogen att hava 

 elementär inblick i virkets vidare användning och förädling, speciellt i länder, 

 där varje kubikfot rundvirke redan i skogen kan avsättas till sitt särskilda 

 ändamål. Man måste understryka författarens påstående, att ingen åtgärd i 

 skogen har större inflytande på skogsbrukets räntabilitet, än virkets rätta apte- 

 ring. För möjliggörande av en dylik erfordras emellertid livlig kontakt mellan 

 rundvirket och de förädlade trävarorna, d. v. s. mellan skogen och träföräd- 

 lingsfabrikerna. 



I likhet med G. Lang har författaren i stor utsträckning i sitt arbete sökt 

 införa tyska benämningar på virkets beståndsdelar och egenskaper^. Fabri- 

 cius har dock ej gått så långt i denna sin strävan som Lang, vilkens för- 

 tyskningsiver till och med från tyskt håll rönte delvis berättigad kritik. 



Magnus Nordquist. 



^ G. Lang. Das Holz als Baiistoff] seine Wachstum und seine Anwendung zu Bauver- 

 bänden. Wiesbaden 1915. 



