LITTERATUR X 299 



Wegge, Paul: Vejledning i Behandling of smaa Skovejendomme. Udgivet af 

 Dansk Skovforening med Tilsskud fra Landbrugsministeriet og Julius 



Skrikas stiftelse. Gyldendalske Boghandel. Nordisk forlag. Kjobenhavn 

 og Kristiania 1920. 128 sid. 71 fig. Pris bunden 4 kr. 



Yearbook of the United States Department of Agriculture 19 19. Washington 

 1920. 790 sid. 



TIDSKRIFTSÖVERSIKT, (forts.) 

 Skogsindelning. 



Die Fortbildung des sächsischen Forsteinrichtungsverfahren. Prof. 

 Mariin. Tharandter forstl. Jahrbuch h. 3 — 6, 19 19 forts. 1920. 



Alltsedan Presslers tid har Sachsen tilldragit sig skogsmännens särskilda 

 intresse, så snart det gällt frågor av betydelse för skogshushållningens eko- 

 nomi. I Sachsens statsskogsförvaltning har tillämpats markränteprincipen, och 

 problemet om den forstliga räntefoten har där sina rötter. Det har alltså 

 sitt stora intresse att studera, på vilka utredningar sachsarna stödja kalky- 

 lerna för skogsbrukets planläggning. D:r Martins noggranna redogörelse är 

 så mycket mera välkommen som det är den första sammanfattning, som pu- 

 bliceras härom, då intet offentligt sachsiskt indelningscirkulär existerar, utan 

 alla föreskrifter i detta avseende bestå i instruktioner, som blott äro tillgäng- 

 liga för tjänstemännen. 



Alltsedan Cottas tid äro fasta beståndsgränser genomförda i Sachsen. Ba- 

 serna upphuggas till 9 ms bredd, parallellerna till 4,5, och beståndens storlek 

 håller sig omkring 15 a 20 har. I allmänhet utgöra vägarna gränser. Inom 

 varje bestånd finnas emellertid talrika underavdelningar, vilkas minsta storlek 

 är 20 ar. (I Preussen och Bayern är minimiarealen i regel i har.) Vidare 

 ha inrättats fasta körskiften och fasta hyggesföljder. Omloppstiden i skogarna 

 (huvudsakligen gran) är 85 år. Kartorna göras i skalan i : 20,000. A kar- 

 torna angives mark beväxt med olika trädslag medelst olika färger, och åldern 

 på skogen betecknas med olika nyanser (ju äldre, desto mörkare). Bonite- 

 terna antecknas pä kartan, och avverkningstrakterna inläggas undan för undan. 

 Revisioner utföras vart io:de år. 



I dessa tekniska avseenden är sålunda en högt driven organisation genom- 

 förd. Men då vi komma till uppskattningsmetoderna, möta diverse överrask- 

 ningar. Över huvud taget företages knappast några undersökningar av sko- 

 gen. Tillväxtundersökningar, säger D:r Martin, är en sak som det tillkom- 

 mer försöksväsendet att utföra. Klavar användas aldrig vid skogsindelnings- 

 arbeten. Uppskattningarna bestå däri, att sedan förrättningsmannen åsätt be- 

 ståndet dess bonitetssiffra, avläses tillväxt och kubikmassa och vad man för övrigt 

 önskar veta ur en erfarenhetstabell. Skogen över 40 års ålder anses dock 

 böra uppskattas noggrannare, varför dess kubikmassa bedömes efter ögonmått. 



Om nu åtminstone de erfarenhetstabeller som användas vore tillförlitliga i 

 medeltal, kunde kanske någon uppfattning om tillväxtförhållandena på skogen 

 erhållas på det sachsiska sättet. Men D:r Martin säger själv, att de äro 

 omoderna, vilket ej bör förvåna, då man vet, att de innehålla oförändrade 

 samma siffror som Pressler konstruerade fram år 1870. 



