Skogsvårdsstyrelsens i Kronobergs län berättelse för 



år 1919. 



De enskilda skogarnas skötsel och vård. 



Fluktuationerna å virkesraarknaden voro under berättelseåret särdeles 

 anmärkningsvärda, vilket förhållande helt naturligt återverkade på den 

 enskilda skogshushållningen och på skogarnas tillgodogörande. De un- 

 der år 1918 rådande höga virkespriserna höUo sig konstanta intill våren 

 19 1 9, då prisfall inträdde, eller åtminstone minskad efterfrågan å alla 

 skogsprodukter med undantag av ved. 



Till den relativt tr\xkta konjunkturen bidrogo även bristen på ton- 

 nage, höga järnvägsfrakter och otillräcklig rullande materiel. Till följd 

 av rådande förhållanden inom engelska pappersmarknaden utsattes svensk 

 pappersmassa för ett våldsamt prisfall, vilket åter vållade ringa efter- 

 frågan på massavedsskog. Till England exporterades däremot stora 

 mängder massaved i form pitprops. 



Detta virkesatiarernas tr\'ckta läge fortfor hela sommaren 1919 och 

 yttrade sig för Skogsvårdsst\Telsens vidkommande i uteblivna ansök- 

 ningar om utstämplingar i enUghet med provisoriska lagen. 



Under senhösten inträdde emellertid åter en bättre konjunktur tor 

 virkeshandeln och cellulosafabrikationen. Virkesprisema stego raskt och 

 talrika ansökningar om utstämplingar ingingo till länsjägmästareexpedi- 

 tionen. Rotstäende timmerskog betalades med ända till 30 a 3S kronor 

 pr m3, och massaved med 100 kr för gran och 90 kr för tall, allt för 

 kubikfamn. Denna högkonjunktur varade till årets slut med tendens 

 till fortsättning under år 1920. 



Till skogsvårdens fromma blev proNåsoriska skogslagens giltighetstid 

 under året prolongerad. 



För undgående av konselcvensema av lagstridig avverkning har den 

 skogsägande allmänheten i omfattande grad anlitat St\-relsens hjälp för 

 utstämplingar enligt god skogsordning. Sålunda utfördes under året av 

 st\Telsens tjänstemän å olika hemman 889 utstämplingar av rotstående 

 skog. De ledande principerna vid dessa förrättningar hava varit: ut- 

 stämpling av utblädade, trashuggna bestånd för efterföljande skogsod- 

 ling, uttagning av överståndare i ungskog, samt ljushuggningar och 

 gallringar i framtidsbestånd. I allmänhet hava äldre, slutna bestånd 

 med bibehållen god tillväxt sparats och endast överåriga sådana ut- 

 stämplats för kalhuggning. 



I stort sett har vedhuggningen inom länet under berättelseåret icke 

 \iannit önskvärd omfattning. I brist på konkurrens från enskilt håll har 



