240 SKOGSVÅRDSSTYRELSERNAS BERÄTTELSER IQ I 9. [4] 



En ej ringa svårighet vållades vid planerandet av årets vårarbeten 

 dels genom bristen å plantörer, vilka emellertid hävdes genom förut- 

 nämnda extra ordinära åtgärder, dels ock genom en mera ohjälplig brist 

 å tallfrö. Den senare kan utläsas ur bifogade tabeller (tab. i, 2 och 3) 

 i det ovanligt stora antalet utsatta plantor jämfört med mängden utsått 

 frö. Ett stort önskemål för framtiden vore, att vid rika fröår kottskörden 

 kunde bättre tillvaratagas, än vad hittills varit fallet, för att på sä sätt 

 under kommande nödår en riklig fröreserv må finnas att lita till. 



De skogsodlingar å gamla kalmarker, som styreisen understött med 

 större eller mindre bidrag, hava jämväl under berättelseåret i någon mån 

 ökats. Den areal, som på detta sätt vunnits till produktion, uppgår 

 dock blott till 177 har, vartill kommer hjälpkultur å c:a 70 har, som 

 förut skogsodlats. Med tanke på den avsevärda areal av c:a 4,000 har, 

 som ännu utgöras av nästan värdelösa ljunghedar inom länet, måste 

 man beklaga, att intresset för dessas skogklädande ej är större hos 

 markägarna, detta trots styrelsens åtgöranden. Fall har till och med 

 noterats, där markägare vägrat att låta verkställa hjälpkultur på sty- 

 relsens bekostnad å mark, som förut skogsodlats, emedan detta skulle 

 ytterligare med något år förlänga den tid, varunder marken ej må betas. 



Resultatet av årets skogsodlingar, sådant det ännu kan bedömas, har 

 varit mer än vanligt gott. Visserligen vållade påskhelgen ett ovälkommet 

 avbrott i arbetena, så att en del skogsplanteringar blevo väl sent ut- 

 förda, men vädret var å andra sidan så gynnsamt under hela våren, att 

 några olägenheter härav ej synas hava uppkommit. A en del gårdar 

 där kulturarbetet kom i kollision med vårbruket, måste det förra upp- 

 skjutas ända till slutet av maj. Resultatet å dessa ställen synes dock 

 ej blivit sämre än å närliggande likartade marker, som skogsodlats tidigt 

 på våren, tack vare gynnsamma väderleksförhållanden. 



Dikning. 



I likhet med skogsodlingarna hava dikningarna under året visat ett 

 märkbart uppsving. Från ej mindre än 45 st, markägare varibland 

 tvänne byalag, hava ansökningar om bidrag till dikning inkommit. Hos 

 samtliga dessa markägare har någon av styrelsens tjänstemän undersökt, 

 huruvida skogsmark stod att vinna eller förbättra genom dikningen, och 

 där så varit fallet å marken utmärkt den lämpligaste sträckning för de 

 planerade dikena, varjämte i de fall då grävningen medhunnits under 

 ^året, dikena avsynats och uppmätts av någon styrelsens tjänsteman, innan 

 styrelsens bidrag utbetalts. Till följd av den tidigt inträffade starka 

 höstfrosten, varigenom en hel del dikningsarbeten ej kommo till stånd 

 eller blevo avbrutna, blev ej den grävda dikeslängden så stor, som man 



