[9] JÄMTLANDS LÄNS L.^NDSTINGSOMRADE. 385 



Under året handlades 833 st. nytillkomna ärenden, och har frän ex- 

 peditionen utgått 6,314 st. diarieförda skrivelser förutom ej diarieförda 

 brevkort, cirkulär, korsband m. m. 



Rörande de enskilda skogarnas tillstånd och skötsel under berättelse- 

 året hänvisas till länsjägmästarens under Bil. A. lämnade redogörelse. 



Översikt av förvaltningen av skogsvårdskassan återfinnes under Bil. B. 



Skogsvårdsstyrelsens Inkomst- och Utgiftsstat för år 1920 angives i 

 Bil. C. 



Östersund i april 1920. 



På skogsvårdsstyrelsens vägnar: 



OLOF BJÖRKLUND '^ 



/ O. Hj. Humble. 



Bil. A. 



Kortfattad redogörelse över de enskilda skogarnas inom Jämtlands 

 läns landstingsområde tillstånd och skötsel år 1919. 



Under förvintern 19 18 — 19 19 voro utsikterna för en gv-nnsam skogs- 

 drivning icke synnerligen stora. »Föret» var dåligt och provianterings- 

 förhållandena svåra för så väl folk som dragare. På eftervintern änd- 

 rade sig emellertid förhållandena mycket till det bättre. Marken blev 

 väl tillfrusen, varefter lämplig snömängd erhölls, och drivningen gick 

 sedan lätt och bek\'ämt. Ett i februari inträtifande töväder förorsakade 

 emellertid stagnation för en tid, men väderleken slog åter om, sä att 

 skogskörningama blevo återupptagna i stor utsträckning. Provianterings- 

 förhållandena för folket blevo undan för undan allt bättre, i det både 

 amerikanskt fläsk och mjöl voro till finnandes i timmerkojorna, och häs- 

 tarna fingo icke endast hö utan även havre. Omkostnaderna blevo 

 emellertid särdeles höga med dryga, stegrade arbetslöner och likaledes 

 högt pris på förnödenheterna. 



Mot förväntan lyckades man i stort sett fä utdrivet, vad som beräk- 

 nats, och resultatet av vinterkörningen blev i varje fall bättre än föregå- 

 ende års. De ganska vittomfattande avverkningarna hade dock av bo- 

 lagen och en del enskilda personer förlagts till mera välbelägna trakter 

 i närheten av flottlederna. 



Till följd av stagnation i exporten, och då många såg%-erk hade 

 bet\'dande kvantiteter timmer kvarliggande sedan året förut, kunde man 

 nu möta framtiden med rikhga lager av trävaror. 



