TILL FRÅGAN OM SKOGSBRUKETS EKONOMI. 9 



någon allmän giltighet, d. v. s. om de värdeförhållanden mellan kolved 

 och timmer, som råda å Malingsbo, äro typiska for landet söder om 

 Dalarna, vågar jag ej yttra mig om. För undertecknads verksamhets- 

 områdes (övre Dalarna) samt med säkerhet för Norrlands skogsbygd torde 

 denna koefficient i stort medeltal vara > 2. 



Som exempel kunna följande siffror meddelas: 



På den vid skogsvärdsföreningens exkursion sommaren 19 12 besökta 

 Siljansfors bruksskog i Mora, vilken har ett i jämförelse med förhållan- 

 dena i det övriga Österdalarna för såväl timmer- som smävirkesavsättning 

 gott läge, utgör förhållandet mellan den av diametertillväxten vid bröst- 

 höjd betingade tillväxtprocenten för trädens råa nettovärde på rot och den 

 av samma diametertillväxt orsakade massatillväxtprocenten vid nedan- 

 stående diameter vid brösthöjd: 



cm. 16 17 iS 19 20 21 22 23 24 25 26 27 2S 29 30 31 32 33 

 koeff. 1,35 1,51 1,68 1,78 1,77 1,79 I, So 1,74 1,70 1,625 ',66 1,68 1,65 1,63 1,56 1,51 1.50 1,41 



För en annan skog i Österdalarna (Johannesholm) med i det när- 

 maste samma drivnings- och flottningsläge som Siljansfors, men med mer 

 än dubbelt så lång kolkörningsväg äro motsvarande siffror: 



cm. 16 17 iS 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 

 koeff. 1,36 1,68 1,73 1,81 1,86 1,86 1,86 1,78 1,71 1,70 1,75 1,71 1,65 1,67 1,56 1,53 1,50 1,41 



Vidare kan beståndsbehandlingen höja räntabiliteten. I lektor JON- 

 SONS uppsats ingås principiellt icke på beståndsbehandlingens inverkan 

 på räntabilitet och avkastning. Den svaga eller medelstarka låggallring, 

 för vilken bestån den å Malmgsbo varit utsatta, torde ickei mätbar grad 

 ha påverkat det kvarstående beståndets tillväxt. Sä länge icke ett till- 

 räckligt, med stor noggrannhet insamlat material finnes för bedömande av 

 frågan om be ståndsbehandlingens inverkan mider längre tid på den 

 kvarstående beståndet, torde det ju ock vara för tidigt komma med några 

 bestämda påståenden, vadan de här nedan framställda siffrorna endast äro att 

 anse som exempel och utan alla anspråk för övrigt. En inblick i de 

 lagar, som gälla för tillväxten i det likåldriga och svagt gallrade bestån- 

 det, kan ju erhållas vid studium a\' efterföljande grafiska tablåer. 



I dessa anger den streckade linjen diameterökningen hos varje dia- 

 mererklass i medeltal på de sista 5 åren och den hela linjen samma 

 stamklass' grundytetillväxtprocent, beräknad efter formeln. 



200 X den årliga diameterökningen 



nuvarande diameter. 



Såsom genomgående egendomlighet framträder de grövre stamklas- 

 sernas tillväxt, vilken genom alla åldrar tyckes vara absolut taget störst 

 eller nära störst, men relativt taget mindre än de medelgrova stammar- 

 nas. Att detta senare förhållande icke har utsikt att ändras vid står- 



