o. ENEROTH. 



derna egentligen skall tjäna, dä ju i varje fall, hur man än fördelar, om- 

 kostnadssumman pä skogen ej blir mindre och hushållningens resultat 

 eller skogsägarens rena nettobehållning i alla fall blir densamma. Härtill 

 kan svaras, att man vid den beräkning av de enskilda dimensions- 

 klassernas nuvarande värde på rot, som måste utgöra grunden och ut- 

 gångpnunkten för all skogsskötsel, som har räntabilitet som mål, icke 

 kan räkna med de medelpris för kostnaderna pr averkad kbm. eller 

 krona rå-netto, som gälla för den nuvarande skogsskötseln. Ty om man 

 sä gör förutsattes bland annat, att (den nuvarande) proportionen i av- 

 verkningen mellan olika dimensioner även i framtiden skall kunna bibe- 

 hållas, d. v. s. att under en nu oreglerad skogs omförande till räntabelt 

 skick, och efter det räntabilitet uppnåtts, den nuvarande dimensionsför- 

 delningen skall kunna bibehållas. Då nu all sannolikhet föreligger för 

 att den framtida, räntabla skogsskötseln kommer att få syssla med andra 

 dimensioner i såväl förråd som årsavverkning än den nuvarande, och att 

 alltså de framtida kostnaderna i medeltal pr kbm. eller krona bliva andra, 

 måste detta förhållande medtagas i kalkylen och torde ej kunna bringas 

 i räkning på annat sätt än här ovan skisserats. Vådan av en oriktig 

 fördelning av kostnaderna ligger naturligtvis däri, att man anser så- 

 som oräntabla och följaktligen utmönstrar delar av förrådet, som i verk- 

 ligheten äro fullt räntabla, och vilkas frånvaro i framtiden kommer att 

 göra sig gällande på ett kännbart sätt. (Jmfr tab. 4.) 



Till slut torde böra särskilt framhållas, att hela ovanstående fram- 

 ställning angående skogsbrukets räntabilitet och de enskilda trädens värde 

 på rot naturligtvis endast gäller för skogsbruket såsom sådant. Om skogs- 

 ägaren åter själv förädlar virke från egen skog och man alltså vill ha 

 reda på de enskilda träddimensionernas värden iöx företaget, blir kalkylen 

 i viss mån annorlunda. Det är nämligen icke säkert, att exempelvis de 

 gängse köptimmerprisnotorna riktigt angiva de olika stockdimensionernas 

 relativa värden för sågverket. Åtminstone ser man sådana notor upp- 

 gjorda på sådant sätt, att för förädlingsarbetet en viss summa pr std 

 eller pr stock avdragits, oafsett stockens dimension. Emellertid måste 

 man vid beräknandet av de enskilda trädens värde för ett företag, som 

 förädlar virke från egna skogar, räkna med de olika dimensionernas olika 

 arbetsdryghet vid förädlingen, då ju all sannolikhet föreligger för att 

 exempelvis den nuvarande medelstocken vid sågverket icke vid över- 

 gång till räntabel skogsskötsel blir densamma och alltså den nuvarande 

 medelkostnaden pr std icke kan bibehållas. Följande kalkyl torde vara 

 av intresse. För förädlingsarbetet ha följande, så att säga officiellt 

 meddelade siffror antagits, (h. fahlén: Norrländska skogsvårdskommit- 

 téns betänkande. V. Denna tidskrift, ailm. delen, haft. 2—3 191 3.) 



