TILL FRÅGAN OM SKOGSBRUKETS EKONOML 



Kr. pr std. 



Sägning, brädgärdsarbete och skeppning.. i8,oo 

 Reparationer 2,00 20,00 kr. 



Skatter, assurans, div. kostnader 8,00 



Provisioner 2,75 10,75 » 



Diskonto och växelkostnader 2,75 



Rabatter 0,50 14^00 » 



Räntor för driften, amortering å verk och 



maskiner, minst 10,00 



Summa kr. pr std. 44,00 kr. 



Av dessa kostnader böra arbetslöner och reparationer fördelas efter 

 de olika dimensionernas arbetsdryghet, övriga kostnader efter tillverknings- 

 värdet. De angivna siffrorna äro hämtade ur verkligheten; dock om- 

 bedes särskilt eventuella granskare ej bedöma kalkylens värde efter de 

 däri meddelade siffrornas överensstämmelse med förhållandena vid nägot 

 visst sågA-erk. (Anm. Ovan angivna summa 35,0 kr. pr standard för av- 

 verkning och transport innefattar direkta arbetslöner -f förvaltning och 

 tillsyn men icke skogsbrukets omkostnader i form av kultur och skatter.) 



För den, som själv förädlar virke från egna skogar oW^r för företaget 



ifråga är således en kbfot i skogen alstrad massa, som användes i form 



av timmer med 8 tums topp. värd minst 4 ggr, mer än om samma mängd 



användes i form av 6 tums timmer. Jämförelsen kan ju fortsättas: då 



den verkliga massan virke i tvenne stockar med resp. 6 och 8 tums topp- 



8X1 



diameter förhåller sig som cirka =^ : 8. blir en 8 tums stock värd = 



5 X 0,25 



6,4 ggr., mer än en 6 tums. Som bekant växer i kr. med 5 % ränta 

 på ränta till 6.40 kr. på cirka 38 år. För en ränteenlig ökning i dia- 

 meter av 2 tum frän 6 till 8 skulle således ej behövas större årsrings- 

 bredd än 0,66 mm., vilket även i icke skötta skogar oftast torde upp- 

 nås. Ändock torde flertalet såg\erksägare utan betänkande avverka träd 

 med 6" rotstock och dylik tillväxt -^ på sista tiden i räntabilitetens 

 missbrukade namn! 



Som resultat av detta tyvärr något långrandiga resonemang, hoppas 

 jag har framgått, att det nuvarande skogsbruket icke torde vara så 

 alldeles hopplöst ställdt i räntabilitetshänseende. Vidare hoppas jag ha 

 påvisat, att skogsbrukets omkostnader och det sätt, pä vilket dessa med- 

 tagas i beräkningar, spela en större roll för de enskilda trädens värde 

 och därmed för skogsbrukets räntabilitet, än man i allmänhet tänkt sig. 



