SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1914, H. I 



Varför är »oräntabelt skogsbruk berättigat? 



Av Nils Lindeberg. 



Under diskussionen om lämpligaste omloppstiden för vårt skogsbruk 

 har en annan mycket viktig fråga trätt i förgrunden, nämligen frågan 

 om i vad mån och varför oräntabelt skogsbruk äger berättigande. 



Vore det så väl, att vårt skogskapital på det stora hela taget gåve 

 fullgod ränta, d. v. s. förräntade sig lika väl som t. ex. penningar, in- 

 satta på en bank, så skulle denna fråga icke få så stor betydelse. En 

 del skogsmän hålla visserligen före, att medelgod skogsmark under ratio- 

 nell vård förmår giva fullt ut denna avkastning eller omkring 5 % , 

 under det att andra icke våga utlova mera än 2^ _, =0. Vi känna för 

 närvarande således icke med säkerhet, huru stor ränta en medelgod, 

 rationellt skött skog verkligen kan giva, åtminstone äro meningarna 

 därom mycket delade. Om man antager, att de, som lova minst 5 % , 

 hava rätt. men taga hänsyn till, att stora skogskomplex, i synnerhet i 

 Norrland och Dalarna, på grund av sitt avlägsna läge icke kiimia under- 

 kastas den rätta skötseln, har man skäl att förmoda, att en stor del av 

 våra skogar ger en icke tillfredsställande avkastning, d. v. s, äro 

 oräntabel. Det är till och med antagligt, att det i vårt land finnes 

 stora arealer skogsmark med därpå befintliga skogar, som äro av så 

 dålig beskaftenhet, att de under inga förhållanden bliva räntabla. 



Nu höjas som bekant röster för att det virkesförråd, som icke giver 

 »nöjaktig ränta, d. v. s. är oräntabelt, skall — så fort ske kan — av- 

 verkas och det därigenom frigjorda skogskapitalet göras fruktbärande 

 på annat håll\ eller, kort sagt: växer ett träd i skogen ej lika fort 

 som penningarna på banken, så bort med det!^> — De, som hylla dessa 

 teorier hava visserligen reserverat sig för det fall, då skogens uthuggande 

 kan inverka skadligt på klimatet och tillgången på vatten'' samt även 



^ Förmodligen kan man i många fall vinna tull räntabilitet genom att förkorta omlopps- 

 tiden, .men att sänka omloppstidens längd för en redan befintlig skog är ju icke annat än 

 att frigöra ett oräntabelt skogskapital. För övrigt äro skogsmännen långt ifrån ense om 

 att en kort omloppstid verkligen är mera räntabel än en jämförelsevis läng sådan. 



- Egendomligt nog reser\'erar man sig icke, så \\\X jag vet, för det fall, då skogens ut- 

 huggning skulle förorsaka brist på husbehovs\-irke för lantbruket! 



