I08 UTREDNING AV NILS G. RINGSTRAND OCH ERNST ANDERSSON. 



mänga av kronoparkerna, som för detta ändamål kunna anses erforderliga. På grund därav 

 att skogarna inom de gränser, som bestämmas av klimat och läge, äro till sin beskaffenhet 

 i hög grad likartade, bör ett uttryck för deras tillstånd och avkastningsförmåga kunna erhållas 

 genom undersökning av ett relativt ringa antal, om detta antal endast utväljes så, att olika 

 trakter bliva i tillräcklig grad representerade. 



Då kronoparkernas taxering och indelning, i den mån sådana arbeten utförts, fortgått 

 tämligen jämnlöpande i de olika delarna av Norrland, torde taxeringshandlingarna för de 

 skogar, som under en viss period taxerats, kunna utgöra ett för samtliga skogar skäligen 

 representativt material. Då vidare de taxeringsarbeten, för vilka senast lämnade föreskrifter 

 legat till grund, kunna antagas vara noggrannare utförda och även mera svarande mot tidens 

 fordringar, än vad som kan beräknas vara fallet med tidigare verkställda, så hava som ma- 

 terial för utredningen utvalts taxeringshandlingarna för de skogar, vilkas taxering skett efter 

 dessa senare föreskrifter, och för vilka domänstyrelsen fastställt hushållsplaner under åren 

 1901 — 1909. Dessa försöksskogars antal är sjuttioen stycken och deras areal 371,565 hektar, 

 alltså 12,7 % eller c:a ^/g av hela kronoparksarealen. 



Vid sammanförandet av de i hushållsplanerna befintliga uppgifterna om dessa skogar hava 

 en del svårigheter mött, särskildt därutinnan att virkesförrådets klassificering icke är ensartad 

 för de olika skogarna. På vissa av dem hava träden uppräknats från en diameter vid bröst- 

 höjd av 10 eller il cm., på andra åter har den upptagna minimidiametern varit 15, 20, 21 

 och t. o. m. så hög som 25 cm. Vidare äro uppgifterna om virkesförrådet fördelade på 

 diameterklasser, vilkas bredd vexlar från 3 till 4 och 5 cm. Innan materialet ur dessa 

 sjuttioen skogsindelningsakter kunnat sammanföras, har detsamma därför måst dels kompletteras 

 beträffande de icke taxerade diameterklasserna, varvid den längsta diameterklassen omfattat 

 träd med 6 — 10 cm:s diameter vid brösthöjd, dels givas en ensartad klassificering, för vilket 

 senare ändamål valts en indelning i 5-cm:s-klasser. 



Kompletteringen har skett under antagande, att kubikmassan för varje I-cm:s-klass företer 

 ett jämnt fallande från taxeringshandlingarnas lägsta diameterklass till den av oss lägst upp- 

 tagna, nämligen 6 cm. vid brösthöjd, i vilken sistnämnda l-cm:s-klass densamma antagits 

 vara = o, ett antagande, som enligt vår erfarenhet är berättigat, då det giver snarare för låg 

 än för hög beräkning av virkesförrådet för dessa skogar. Unifieringen av indelningen i 

 i diameterklasser har utförts medelst ett grafiskt tillvägagångssätt, som här icke torde behöva 

 närmare beskrivas. 



Efter samtliga dessa kompletteringar hava siffrorna för arealen och den i 5-cm:s-klasser 

 fördelade kubikmassan för dessa sjuttioen skogar införts i tab. I. 



Då emellertid denna utredning avser att åstadkomma uppgifter icke blott om virkesavkast- 

 ningen utan även och fastmer om de inkomster, som kunna väntas inflyta, genom att ett 

 visst årsavverkningsbelopp uttages, så har även försäljningsvärdet ä virkesförrådet inom skilda 

 diameterklasser måst utredas. 



Till stöd för denna del av utredningen har använts auktionsförsäljningslängder för åren 

 1907 — 191 1. 



Uti dessa längder finnas uppgifter dels om det antal träd av olika brösthöjdsdiameter, som 

 ingått i varje försäljningspost, dels om det pris, som varje post vid försäljningen betingat. 

 Sedan uppgifterna om de fem årens försäljningar så till virkesmängd som erhållet försälj- 

 ningsbelopp sammandragits för varje skog, anse vi den sålunda framkomna summan såsom 

 de försålda trädens värde på rot, efter som det erhållits å öppen auktion samt alltså måste 

 anses vara ett uttryck för det pris, som industrien med utsikt till skälig vinst kunnat betala. 

 Då emellertid varje sådan försäljningspost är sammansatt av träd med olika brösthöjdsdia- 

 meter, ofta från 7 till 1 5 tum och däröver, och då dessa olika diameterklassers enhetsvärden 

 naturligen äro högst olika, hava vi för att kunna utröna dessa enhetsvärden måst fördela 

 <let erhållna försäljningspriset på de skilda diameterklasser, som ingått i de fem årens för- 

 säljningar. Detta har skett genom en särskild, tämligen omständig kalkyl, för vilken vi här 

 få lämna följande sammanfattande redogörelse. 



Köpesskillingen för en virkespost med dess olika diameterklasser måste utgöra skillnaden 

 mellan de inkomster och de utgifter en köpare har, innan han får igen sina penningar. 

 Således måste försäljningspriset, kostnaderna för drivning, flottning, skogssförvaltning, för- 

 ädling, lagring, skeppning och försäljning tillsammans med ev. vinst betäckas av det pris, 

 som erhålles fob. för den förädlade varan. Detta fob-pris benämnes här exportvärde. 



Förestående sats kan även uttryckas så, att om samtliga kostnader och vinsten samman- 

 föras till en grupp; »kostnader», så skall 



försäljningspriset -f- kostnaderna — exportvärdet. 



Denna ekvation måste gälla såväl hela försäljningsposten som dess olika diameterklasser. 



