STATSSKOGARNAS AVKASTNING. ' lOQ 



Då försäljningspriset å rot är känt, hava vi alltså haft att utreda exjiortvärden för att få 

 kännedom om kostnadssumman. Sedan vi funnit, att kostnaderna för olika dimensioner sta 

 uti ett direkt förhållande till virkets vid kusten användbara verkliga igenom mätning å 

 stockens mitt erhållna) kubikmassa, så har även exportvärdet för tininier av olika dimensioner 

 beräknats pr kbm. mittmätt virkesmassa. 



För att då erhålla tillförlitliga grundsiffror för kalkylen rörande exportvärdet hava vi för- 

 farit på följande sätt: 



l:o. Ur statistik över virkesförsäljningar från skillda skeppningsdistrikt hava uppgifter 



hämtats om fob-prisen för olika dimensioner och kvaliteter av sågat virke under dessa fem är. 



2:o. Dessa pris hava kontrollerats genom uträkning av hela årsskeppningar med hänsyn 



till de i dessa ingående olika dimensionerna och kvaliteterna av dessa, varigenom medelpris 



för olika dimensioner erhållits. 



3:0. På basis av det resultat, som vid vissa av oss kända såg\'erk, vilka konsumera rätt 

 betydande virkeskvantiteter från kronans skogar, vunnits vid provsågning av timmer av olika 

 dimensioner, har vidare, med stöd av de uppnådda medelprisen för olika sortiment av sågat 

 virke, beräknats det exportvärde, som erhållits dels pr stock, dels pr löpfot sågat timmer av 

 olika dimensioner. 



4:0. Då emellertid dylika i mindre skala utförda profsågningar ej med säkerhet äro 

 representativa för ett helt års tillverkning, har det varit nödvändigt att åstadkomma en kon- 

 troll över de sålunda framkomna siffrorna. Denna har vunnits på det sätt, att det export- 

 värde, som skulle erhållas ur den under ett helt år verkligen försågade råvaran, uträknats 

 med ledning av de erhållna talen, varefter det sålunda framkomna värdet jämförts med års- 

 tillverkningens verkliga exportvärde. Uppkomna differenser hava tjänat till ledning för 

 justering av exportvärdet å timmer av olika dimensioner. 



De så erhållna exportvärdena pr löpfot timmer måste alltså anses tillförlitliga. 

 Därefter hava träd av olika brösthöjdsdiameter och längd med stöd av erfarenhet tänkts 

 apterade till stockar med beräknad toppdiameter och längd och har med stöd av nyssnämnda 

 löpfotsvärden exportvärdet för varje diameterklass uträknats. På detta sätt har framkommit 

 det exportvärde, som ur ett träd av viss dimension erhålles, ävensom den kubikmassa an- 

 vändbart virke, det innehåller, samt exportvärdet pr kbm. sådant virke i varje diameterklass. 

 Med stöd av de så funna talen har för varje skog uträknats den försålda användbara kubik- 

 massan och dess exportvärde i de olika diameterklasserna. Från det summerade exportvärdet 

 har dragits den erhållna försäljningssumman. Skillnaden motsvarar de omkostnader och den 

 vinst, som köparen måste hava kalkylerat, dä de gjorde ifrågavarande inköp. Denna skillnad, 

 dividerad med antalet användbara kubikmeter, som ingå i fem-års-försäljningen för skogen 

 i fråga, är alltså kubikmeter-kostnaden. 



Då vi förut uppställt en diameterklasserie för exportvärdet pr kbm., erhålles nettovärdet 

 å rot pr kbm. av varje diameterklass genom att minska nämnda exportvärdeseries samtliga 

 tal med omkostnadssiffran. I det fall att negativa tal för värdet i en del diameterklasser 

 därvid framkommit, vilket betyder, att träden i dessa klasser ej kunnat med fördel avverkas, 

 hava klasserna i fråga uteslutits, och kalkylen förnyats. 



Exemplet i tab. II åskådliggör, huru denna kalkyl över olika diameterklassers nettovärde 

 å rot utförts. 



Sedan sådana kalkyler verkställts för var och en av de sjuttioen uttagna försöksskogarna, 

 kunde saluvärdet å dessas virkesförråd beräknas diameterklassvis. Uppgifterna härom hava 

 införts å högra sidan av tabell I, uti vilken alltså lämnas en översikt av fördelningen på 

 skillda dimensionsklasser utav dessa skogars såväl virkesförråd som saluvärde. 



Beträffande detta värde må påpekas, att detsamma naturligtvis icke är överensstämmande 

 med skogarnas saluvärde, utan endast ett bruttovärde, från vilket omkostnaderna för skogarnas 

 förvaltning, kulturer m. m. icke avräknats. Detta värde kan dock betraktas som ett uttryck 

 för den samling försäljningsvärden, som finnas i skogarna, varför denna värdesumma äger 

 betydelse företrädesvis vid bedömandet av det värde, som erhålles, om en del av virkesför- 

 rådet raliseras, ävensom vid bedömandet av huruvida en skogs tillgång på värden under en 

 viss period ökats eller minskats. 



Ehuru, såsom av förestående redogörelse för vårt förfaringssätt torde framgå, kalkylerna 

 utförts med all omsorg, hava dock för skogarnas värdering måst tillämpas schablonmässiga 

 normer, uti vilka bl. a. variationerna uti virkeskvalitet och stamform å de särskilda skogarna 

 icke kunnat fa något uttryck. Detta medför åter, att de erhållna värdena icke få betraktas 

 såsom exakta uttryck för varje särskild skogs tillgång på värden. Såsom vi redan i början 

 av vårt yttrande framhållit, hava vi antagit, att avsikten med denna utredning ej heller varit 

 att framlägga sådana specifika uppgifter angående skogarna, utan att förskaffa kännedom om 



