STATSSKOGARNAS AVKASTNING. I 35 



delar av utreilningsomrädet, utan att produktionen därav sänkes, men sådant nedsättande av 

 förrådet kan enligt styrelsens mening absolut icke ske inom området i dess helhet utan att 

 avkastningen därigenom nedsättes under närmast följande tidsperiod. Man kan alltså icke 

 förvänta, att, sedan förrådet nedsatts till So % av det nu befintliga, avkastningen fortfarande 

 skall kunna bliva lika stor som för nänarande eller med andra ord, att virkesförrådets till- 

 växtprocent i skogarna i deras helhet skall stiga frän beräknade 1,3 till 1,6. 



Det i utlåtandet gjorda beräknandet av virkesförrådets realisation och avverkningsbeloppets 

 uttagande under ytterligare 1 00 är efter de första 20 åren synes icke kunna tillmätas avsevärt 

 värde, då de a^"^•erkningar, som därunder böra komma till stånd, äro beroende på förhållanden, 

 vilka man nu knappast ens gissningsvis kan förutsäga. 



Förslaget om hushållningens i norrlandsskogarna ordnande på basis av 120-årig omlopps- 

 lid tor hela området grundas bland annat på de ofta upprepade spådomarna om de grövre 

 virkesdimensionemas nedgående i pris och dessas ej annat än i mindre omfattning behövlighet 

 tor framtiden. Vid i allmänhet varje prisstegring å de smärre dimensionerna av sågat virke, 

 utan att priset ä de grö\Te följt med i samma proportion, har framförts berörda förutsägelse, att 

 förutsättningar för produktion av grövre virke ej längre funnes. Emellertid hava i regel de grövre 

 dimensionerna efter hand följt med i den allmänna prisstegringen såsom t. ex. senast i år. Man kan 

 ej heller klaga pä dåligt pris å det grövre virket, då för närvarande prisskillnaden mellan t. ex. 9" 

 och 8" bräder är c:a 35 kronor per std., under det att samma skillnad mellan 8" och 7" 

 bräder utgör c:a 11 kronor och mellan 7" och 6" c:a 8 kronor. Därtill kommer att pris- 

 skillnaden tor olika dimensioner av hplat virke är en större i avseende på det grövre virket. 

 Högst betydligt inverkar ock i dessa avseenden den större procent bättre kvalitéer, som kan 

 uttagas ur en skog med jämförelsevis högre omloppstid. Härom kan man ta en föreställning, 

 då man vet, att prisskillnaden mellan 11 och Hl furuplank för nänarande är c;a 5S kronor 

 per std., medan samma skillnad mellan Hl och IV icke är mer än c:a iS kronor och mellan 

 IV och V c:a 28 kronor. Styrelsen fär dock uttala att, även om en omloppstid av 120 är 

 måste anses vara för kort för skogshushållningen å utredningsomrädets kronoparker såsom 

 helhet betraktade, är densamma helt visst tillräcklig och skälig beträffande ett flertal parker. 

 För andra skogar däremot måste den av flera orsaker bestämmas längre, ehuru den givetvis 

 icke får sättas så hög, att på grund av beståndens stigande ålder massa- och värdetillväxt- 

 procenterna hastigare aM:aga. 



Specifik avverkningsberäkning för de närmaste 20 åren. 



jämlikt förut omförmält förslag har a^"^■erkningsbeloppet under närmaste 20 är ansetts böra 

 årligen uppgå till 2,3 % av nuvarande totala virkesförräd. I utredningen har nu framställts 

 förslag, huru delta avverkningsbelopp lämpligen borde fördelas på de olika värde- och 

 diameterklasser, som angivits i tab. V. Genom förbättrade kommunikationsleder — dels 

 järnvägar dels flotlleder — ävensom på grund av att industrien fäll ökad utseckling och 

 därvid även kunnat konsumera virke av klenare dimensioner, vara förr icke funnits efter- 

 frågan, hade skänkts ökade värden ål skogarna. Dessa orsaker till den prisstegring, som 

 hittills ägt rum, kunde sägas fortfarande vara verksamma. För de redan nu välbelägna 

 skogarna kunde givetvis prisstegring icke förväntas i samma proportion som för de i för- 

 hållandena till komniunikationsleder sämre belägna skogarna. Det vore under sådana för- 

 hållanden icke klokt att för den närmaste tiden anlita skogskapitalet i skogar med dåligt 

 avsättningsläge efter samma norm, som beträffande skogar med goda avsättningsförhållanden. 



I överensstämmelse med vad sålunda anförts, har vid avgivande av förslag till a\-\erkningens 

 beräknande utgåtts ifrån att större a\"\-erkning bör företagas i de skogar, som hava bästa av- 

 sältningsförhällanden och mindre i sämre belägna skogar. Då vidare virke av de klenaste 

 dimensionerna i de flesta skogar för närvarande alldeles saknade saluvärde, har förutsatts 

 att dessa dimensioner icke alls skulle anlitas. De medelgrova dimensionerna, träd med 

 16 — 25 cm. diameter vid brösthöjd, skulle \-idare komma att anlitas relativt svagt, varemot 

 träd med en diameter vid brösthöjd, av 31 cm. och däröver skulle anlitas hårt av flera skäl, 

 såsom att de uppnått sådan grovlek, att maximipris för dem redan betalades, att de höUe de 

 mått man med skogsproduktionen borde avse att nä, att deras tillväxtprocent vore betydligt 

 sämre än de klenare trädens samt att deras värdetillväxt ännu mera deciderat avtagit. 



I enlighet med angivna principer har uppställts en norm, i enlighet med vilken de sär- 

 skilda, i tab. V upptagna värde- och diameterklassernas förråd av säljbart virke borde a\-\er- 

 kas. Under 20-årsperioden skulle i enlighet härmed ärligen a\-\erkas följande procent av 

 del beräknade säljbara virkets skilda dimensionsklasser. 



II — 15 cm. 16 — 20 cm. 21 — 25 cm. 26 — 30 cm. 31 — cm. Medeltal 

 0,325 % 0,75 % 1,26 % 2,83 % 4.28 % 2,83 % 



