i68 



ERIK ROXGE. 



med hjälp av höjdmätaren! Utgår man från den för bestämmande av 

 tillväxten just nu lämpliga (rabatt)- formeln 



loo (G— g). 



P- 



lo G 



där P betyder grundytetillväxtprocenten, G grundytan nu och g densamma 

 för IG år sedan, erhålles följande kända tabell för bestämmande av grundytans 

 tillväxtprocent, som grafiskt upplagd ter sig så som fig. 2 utvisar. 



Denna tabell eller liknande, på andra grunder uträknade, rätliniga till- 

 växttabeller kunna mycket lätt inläggas å höjdmätaren på sätt som 

 bäst framgår av vidstående, blott schematiska illustration (fig. 3.) 



n 



0% 



Oi, 



/é ?o 3^ ?a 



.S 7- ö Ä t^ 6 c c^s <£i a. z^. 



Fig. 2. Grundytans tillväxtprocent (efter ToR Jonson.) 



Ovanstående tabell (fig. 2) lägges till grund för inristandet, som utföres 

 med en passarspets 1. d. De lämpligaste skalorna äro: för diametrarna 

 Ys (d. v. s. 4 mm. motsvarande i cm. i diameter) och för radietillväxten 

 naturlig skala. 



Det kan visserligen anmärkas, att skärningspunkten mellan nederkan- 

 terna (fig. 3) å höjdmätarens båda skänklar ej är densamma för olika 

 vinkellägen, men detta »fel» kan praktiskt taget bortelimineras därigenom, 

 att man vid inristningen bestämmer skänklarnas lägen vid olika till- 

 växtprocenter för t. ex. 20 cm:s brösthöjdsdiameter. 



Förfarandet vid grundytetillväxtprocentens bestämmande blir alltså för 

 ett träd med 30 cm:s brösthöjdsdiameter och vidstående längd på 10 

 sista årsringarna såsom fig. 4 utvisar. Den sökta procenten avläses 

 till 2,6. 



