SKOGSMANNENS HÖJDiSIÄTARE. 



173 



delen av formhöjden uppmätes som bas i en likbent triangel i stället 

 för katet i en rätvinklig. Eller klarlagt med en grafisk bild — för form- 

 klass 65 — se fig. 6! 



Punkten a representerar formhöjdlinjernas skärningspunkt, konstanten 

 ac är k meter, ad är formhöjdslinjen för formklass 65 och alltså form- 

 höjden för t. ex. ett 20-meters träd = [fg+k). Linjen aJi är också en 

 formhöjdslinje för formklass 65 men har dragits så, att ai = ag och 

 ^S^ = fS^ varför formhöjden för 20-metersträdet erhålles av summan av 



Fig. 7. 



ig och konstanten k. Analogt fås formhöjden för ett träd om 14 meter 

 (fkl. 65)= Im^-k. 



De båda linjerna ab och ali är det just, som, inlagda på höjdmäta- 

 ren, kunna lämna de exakta formhöjderna för formklass 65. 



Själva inläggandet tillgår på följande sätt. På instrumentets baksida 

 bestämmes först centrum å knäledens axel, och från denna punkt in 

 ristas sedan en linje längs vardera skänkeln (mitt på dess baksida). Se 



Längs dessa så erhållna linjer inlägges därpå med fördjupade punkter 

 pä lika avstånd (i cm., d. v. s. skala 1,200) varannan höjdsififra, med 

 iakttagande, att början göres med 2-meters höjd i axelns centrum, efter- 

 som an är 2-meter (fig. 6). Därefter kan för en formklass i sänder 

 dess vinkelläge mellan höjdmätarens båda skänklar bestämmas så, att 

 avståndet mellan likbenämnda punkter (taget medelst passare och skala 

 1,200) blir lika med den konstanten k (fig. 5 och 6) överskjutande 

 delen av formhöjden för motsvarande trädhöjd. Skalan (en vanlig mili- 

 metergradering med i cm. motsvarande 2 formhöjdsmeter) inlägges lämp- 

 ligen på höjdmätarens framsida utefter dess nedre vänstra kant — - men 



I-^. Skogsz'å)ds föreningens Tidskri/t, I<)I4- 



