174 



ERIK RONGE. 



måste inläggas med stor noggrannhet. ' För bestämmande av de olika 

 vinkellägena för formklasserna utgår man lämpligen från formhöjderna 

 för t. ex. 20 meters trädhöjd; dessa äro för formklasserna 



55 60 65 70 75 80 



formhöjd 8,08 8,74 9,46 10,24 11,16 12,18 m. 



Alltså för formklass 65: formhöjden är 9,46, konstanten k är 1,75 m., 

 resterande formhöj dssiffra sålunda 7,71. Detta mått tages med passaren 

 å skalan på höjdmätarens framsida, och skänklarna åtskiljas tills av- 

 ståndet mellan de nfied siffran 20 markerade punkterna (fig. 7) blir 

 lika med avståndet mellan passarspetsarna; i detta läge inristas å undre 

 skänkeln utefter den övres innerkant en linje, som betecknas med 65. 

 Pä liknande sätt förfares med de övriga formklasserna. När sedan form- 

 höjden önskas för en viss trädhöjd, inställas skänklarna efter den av 

 de sist inristade linjerna, som representerar trädets formklass, måttet 

 mellan resp. höjdpunkter tages med passaren och avläses å skalan på 

 framsidan; genom tilläggande av konstanten 1,75 erhålles så trädets form 

 höjd. Emellertid är det ju besvärligt att för varje gång behöva addera 

 konstanten, och detta kan rätt onöggöras på så sätt, att den en gång 

 för alla inlägges å skalan, och alltså ena passarspetsen sedermera ned- 

 sättes i en rits vid 1,75 i stället för i skalans nollpunkt. Huru sedan 

 kubikmassan erhålles å räknestickan är redan omnämnt. 



Som ett slags bevis för att man efter en noggrann inläggning av 

 formhöjdstabellen verkligen kan erhålla goda kubikmassevärden tillåter 

 jag mig här införa några av ojävig person kontrollerade provkuberingar 

 å den höjdmätare jag senast behandlat. Kubikmassarna äro alltså er- 

 hållna medelst höjdmätaren, en passare och en liten räknesticka samt 

 jämförda med ur jägmästare Tor Jonsons masstabeller avlästa värden : 



Kubikmassa 



I Man kan även använda milinietergraveringen på räknestickan som skala. 



