I 88 TOR JONSON. 



Tab. I. Exempel på masstillväxtprocenter. 



Älder — år 



Träd- 

 slag 



Trakt, skötsel m. m. 



30 40 



50 60 70 I So ! 90 1 100 1 10 



Massatillväxtprocent 



Tall 



d:o 



d:o 



d:o 



Tall 

 (gran) 

 Gran 



Bok 



Hela Sxerige; vgr. Oj6 svag 

 låggallring Maass 191 i ... 8,1 



Tyskland; bon. I, krongallring 

 ScHWAPPACH 1908 i 9,8 



Värmlands och Örebo län; E. 

 Andersson Värml. Bergsm. 

 för:s. Annaler 1907 9,8 



Västerbotten, Jörn; stamana-' 

 lyser (15 st.) ur Skogsin- 

 stitutets samlingar I9'3 

 (bränna 1 1 »2 



Malingsbo; svag låggallring 

 Tor Jonson 191 i — 1913 7,4 



Malingsbo; stamanalyser (10 

 st.) ur Skogsinstitutets saml. 



1913 I 7.9 



Danmark, Langeland; stark] 

 krongallring å god mark. C. 

 V. Prytz 1908 5,9 



0,8 



1.2 



1,0 



1.9 



genomgående bliva något högre än massaprocenten, detta på grund av den 

 s. k. kvalitétillväxten eller den ökning i priset pr kubikmeter, som tilltagan- 

 det i grovlek vanligen medför. På Malingsbo erhölls, att värdetillväxtprocen- 

 ten i genomsnitt var c:a 1,4 gånger större än massaprocenten, och jägm. E. 

 Andersson (1907) anger motsvarande koefficient till 1,50 ä 1,25. (iivetvis 

 inverka härvid de lokala prisförhållandena, i synnerhet vid åldern för första 

 utväxandet till minsta avsättningsbara dimension. När detta utväxande sker. 

 blir nämligen värdetillväxtprocenten alltid oändligt stor för att sedan hastigt 

 sjunka till ungefär normal nivå. Härvid bör observeras, att om på dålig mark 

 och ogynnsamma avsättningsförhållanden saluduglig dimension ej nås förrän 

 vid hög ålder, så försiggår sjunkandet från den mycket höga begynnelse- 

 procenten ned till den av årsringsbredden betingade fortsatta värdetillväxten 

 med ett språng, ej succesivt, varför ingalunda alla procenter förekomma i ett 

 sådant träds liv. På sämsta tallmark anger t. ex. Eneroth (191 2), att värde- 

 tillväxtprocenten vid 50 (45) år skulle vara 15,6 men 10 år senare 5,3 %. 

 Tänka vi oss likaledes en på svag mark växande tall i Norrland, som först 

 vid t. ex. 120 år når saluduglig timmerdimension, låt oss säga I7'x6", så 

 är procenten i året för utväxandet oändligt stor, men de dåvarande smala 

 årsringarna förmå ej annat än på mycket lång tid utöka dimensionen till nästa 

 värdeklass (t. ex. 17' x 7"). hvarför procenten genast nedsjunker från oänd- 

 ligheten till den för 1 2 o-årsåldern vanliga kanske 2 %, utan att mellanlig- 

 gande procenter, såsom 6, 5, 4, 3 o. s. v. under tiden passeras. Detta vi- 

 sar, att många träd aldrig ?}ågonsin växa med t. ex. fordrad bankränteprocevt 

 jitaii så snart de fatt ett, om än aldrig så litet värde, kan värdetillväxtprocenten 



