TILL FRÅGAN OM SfCOGSBRUKtTS EKONOMI. 1 89 



från början tara under bankrän/an. I många trakter a\- inre Norrland är detta 

 förhållande långt ifrån sällsynt. 



Exempel på för bättre avsättningsförhållanden uträknade värdetillväxtprocen- 

 ter meddelas i tab. II, för vars alla serier massaprocenterna redan äro med- 

 delade i tab. I. Eneroths något sämre priser pä småvirket pressar här (se 

 första serien) upp procenten vid 40 och 50 år, men återgår den sedan till 

 ungefär samma nivå som i övriga serier. 



Tab. II. Exempel på värdetillväxtprocenter. 



Beståndsålder — år 



TrMd- 

 <;lacr Trakt, auktor m. ra. 30 40 50 60 70 80 90 100 IIO 



\ ä r d e t i 1 1 v ä .\ t p r o c e n t 



Tall Hela Sverige; vgr. 0,6; se 

 ! tab. I ; värdesatt af Ene- 

 I ROTH^ 1912 — 12 S 4.3 3,3 2.9 2,5 2,2 1,9 



1.7 



d:o Tyskland; bon. IV Schwap- 

 PACH 190S. Se Norrl. kom- 

 mitténs betänkande^ sid. 24 

 samt tab. I — II 6,6 4,1 3,1 2,; 2,5 2,3 2,3 1,9 



d:o Värmland; E. Andersson 



1907 se tab. I — 7,5 5,0 3,7 2,9 2,3 1,8 I 1,6 i — 



d:o Malingsbo; Tor J0NSONI913 



se tab 1 13,6 8,3 5,8 4,3 3,3 2,6 2,2 1,0 1,6 1,3 



Till ovanstående bör den synnerligen viktiga erinringen göras, att det en- 

 dast är ytterst obetydliga » kapital >\ som öka sig med de i ungdomen före- 

 kommande höga procenterna, varför en hög procent på ett litet kapital i re- 

 gel ger långt mindre absolut produktion än en måttligt hög procent på mot- 

 svarande större kapital. Enligt det från Malingsbo tagna exemplet, tedde sig 

 förhållandena där sålunda: 



Beståndets ålder 20 30 40 50 60 70 So 90 100 ] 10 år 



» värde 8 67 185 356 555 754 940 1,117 1,285 I44' ^^■ 



Årlig värde- \^ procent 36,0 13,6 8,3 5,8 4,3 3,3 2,6 2,2 1,0 1,6 % 



kronor 2,90 9,10 l5!4o 20,60 23,60 24,50 24,40 24,30 24,00 22,60 kr. 



rlig värde-l 

 tillväxt / 



Det 30-åriga beståndet med sina 13,0 procents värdeökning producerar här 

 för föga mer än en tredjedel, av vad det t. ex. 90-åriga med sin 2,2 % gör, 

 allt naturligtvis beroende på, att procenten minskas i saktare tempo än det, 

 vari motsvarande kapital stegras. 



När nu de olika åldersklassernas värdetillväxtprocenter äro funna, bör ge- 

 nomsnittsprocenten för en hel normal skog kunna uppletas, och måste ju 

 denna alltid vara större än det äldsta beståndets procent, som teoretiskt är 

 skogens lägsta. 



På grund av kapitalens olika storlek, kan genomsnittsprocenten naturligtvis 



* Då ursprungliga procenterna hänföra sig till 45, 55. o. s. v. aren, ha procenterna för de 

 sökta jämna tiotalen år erhållits genom interpolering. 



I ( Skogsz<årds föreningens Tidskrift, iQt-f- 



