202 TOR JONSON. 



siffrorna för ett helt skogsbruk (se denna tidskr. h. i. 1914). För resp. 120-, 

 90- och 70-åriga omloppstider hade jag beräknat räntabilitetsprocenterna till 

 1,85, 2,34 och 2,49 %, varemot E. korrigerar dessa siffror till 3,05, 4,17 och 

 4,70 %. Skillnaden uppkommer därigenom, att E. för t. ex. 70-årig omlop])s- 

 tid sänker skogens av mig beräknade saluvärde sålunda: 



i) Trädens rotvärde sänkes för allmänna omkostnader vid total realisation 

 med 38 %. 



2) För tillväxtförlust under realisationstiden sänkes med ytterligare 10 %. 



3) Alla värden på ungskogar under 30 år negligeras alldeles, trots att dessa 

 bekläda 40 ,?o av skogens areal. 



4) Intet värde åsättes skogsmarken. 



»Dessa (räntabilitets)-siffror» säger E. sid. 8, »visa således, liksom lektor 

 Jonsons, att räntabilitet i vanlig mening ej uppnäs, och att således någon mark- 

 ränta eller något värde på marken icke erhålles. Men av dessa siffror torde 

 också givas en antydan om, att skogsbrukets ställning i räntabilitetshänseende 

 icke är så hopplös.» 



Jag kan ej förstå, varför E. ej här fullföljer sina exempel och genom att 

 framlägga räntabiliteten även för t. ex. 50-årig omloppstid söker förtaga varje 

 spår av misströstan hos skogsägaren, ty så här skulle siffrorna ungefär nu te 

 sig, om de uträknas efter E:s eget mönster (sid. 7). 



Ex. 4) 50-årig omloppstid, 5,500 hektar. 



Bruttovärde (rotvärde) pr kbm. (tab. VI. kol. 12) 2,00 kr. 



Förvaltning 0,13 kr. 



Bevakning 0,35 » 



Ökad kostnad för lösa arbetare 0,35 » 



Kultur 0,55 » 



Skatter 0,14 » t>52 kr. 



0,48 kr. 



Accis 2 % ^ 0,01 » 



Netto-netto pr kbm 0,47 kr. 



Då den saludugliga virkesmassan utgör c:a 36 kbm., har den sålunda ett 

 netto-nettovärde av 16,92 kr. pr har, vara den normala årsavkastningen, kr. 

 1,49 pr har, (tab. VI kol. 4) utgör 8,8 % ränta. 



Denna ränta borde väl. för E. vara mer än tillräcklig, ty om vi fordra 5 ", 

 på virkesförrådet, åtgår härtill endast 85 öre och återstår sedan 64 öre, vilka 

 utgöra »markränta» och vilka sålunda, kapitaliserade efter 5 % , representera 



0)04 



ett markvärde = = 12,80 kr. pr har. 



0,05 



Allt detta är rena konsekvenser av E:s föreslagna beräkningsmetoder, men 

 varför förordar han månne icke denna »räntabla», 50-åriga omloppstid? 



Svaret torde framkomma, om vi minska omloppstiden med ännu några år. 

 Vi uppnå då bevisligen förr eller senare en organisation, då intet netto, men 



* När E. på detta sätt avdrager accisen med 2 % jiä virkets netto-nettovärde, står detta 

 förfaringssätt med säkerhet i strid mot lagen om skogsaccis av den ^^9 '909. som särskilt 

 anger att virkets »värde å rot» skall läggas till grund för uträkningen. 



