TILL FRÅGAN OM SKOGSBRUKETS EKONOMI. 2 07 



S:a 24 » » 3.743.851 hektar eller c:a 18 av landets skogsareal. 



Växlingen i dessa procenter beror dels på en mängd outredbara tillfällig- 

 heter^, dels på att i Norrland skogsbruket ännu mest är av exploaterande 

 natur, men söderut lagt på nyproduktion. Även hos det privata skogsbru- 

 ket torde minst lika stora variationer kunna uppletas i praktiken. 



Förut är visat, att även den teoretiska »normalskogen», vars både in- 

 komster och utgifter varje år äro lika, på grund av omloppstidens inverkan 

 på produktionens storlek uppvisar skogsbruk, vars utgiftsprocenter vid mycket 

 kort omloppstid måste uppgå till 100 % och däröver, under det procenten 

 kontinuerligt sjunker, i samma mån som bruttoproduktionen med förlängd om- 

 loppstid törhöjes. 



Min teoretiska utredning för Malingsbo gav följande exempel, vilket till sin 

 allmänna gång är allmängiltigt, ehuru naturligtvis kombinationen procent- om- 

 loppstid endast är exemplifierad. 



Omloppstid 40 50 60 70 80 90 100 1 10 120 år 



Omkostn. i "o 



af inkomster ^^^^^ ^8 56 44 37 2,2> 3° 28 26 - 



Så se sålunda praktiskt och teoretiskt de omkostnads-procenter ut, med 

 vilka Andersson enligt lång utredning (sid. 21 &: 23) önskar nedskriva det 

 saludugliga virkesförrådets rotvärde (handelsvärde), sedan detta på vanligt sätt 

 bestämts, antingen direkt enligt de pris, som dylikt virke ä orten vid t. ex. 

 auktion å rot plär betinga, eller ock indirekt på grund av kännedom om trä- 

 dens dimensioner, ortens rundvirkespris och de nödvändiga direkta avverknings- 

 kostnadernas storlek, vilken sista värderingsmetod ju är väl känd för alla 

 skogsmän landet runt. 



Vad som återstår efter denna våldsamma reducering av vanliga handels- 

 värdet på virket, bokför A. som hela egendomens »teoretiska realisationsvärde». 

 »Denna summa är det minimikapital, som enligt min formulering av ränta- 

 bilitetskravet skall förräntas medelst nettoavkastningen >' säger A. vid skogs- 

 mötet (se sid. 295). Ett t. ex. 50-årigt bestånd med 1,000 kronors handels- 

 värde bokföres sålunda af A. till 220 kr. (78 "o avdrag), om det ingår som 

 led i ett skogsbruk med 50-årig omloppstid, men till 740 kronor om samma 

 bestånd tillhör en skog med 120-årig omdrift (26 % avdrag) o. s. v. 



Det icke minst förvånande är, att jägmästare Andersson vid skogsmötet 

 ])estämt säger sig vidhålla sitt förslag, även sedan jag med särskild poäng- 

 tering och litteraturhänvisning framlagt de ovan citerade ytterst växlande om- 

 kostnadsprocenterna. Någon möjlighet att missförstå A:s mening om, huru 

 förslaget i praktiken skall tillämpas, finnes sålunda ej; värderingen skall ba- 

 seras på tiavverkningsrcsultatet under ett visst antal av de föregående åren-i> . 



Månne Herr Ander.sson också drager ut konsekvensen därhän, att sko- 



' Naturligtvis finnes inga utlägg lör nyinköp intagna å ovanstående, ej heller för andra 

 direkta kapitalinvesteringar, såvidt nämligen deras natur av »tillskott» vid utredningen kun- 

 nat bestämmas. 



