NOTISER. 237 



mätningsresultaten näppeligen kan överskattas. Denna del av den tillämpade 

 matematiken vinner också som bekant allt mer och mer insteg överallt, där 

 det gäller att matematiskt exakt pröva den mänskliga objektiviteten och full- 

 komligheten vid mätningars utförande. 



Störande verkar den konsekventa felstavningen av namnet Maass. Vissa 

 matematiska beteckningssätt hade bättre kunnat beaktas. Så t. ex. betecknas 

 en seriesumma av K.a.urix med Sa eller S:a, vilka uttryck säkerligen utan 

 saknad kunnat ersättas av den inom matematiken vedertagna beteckningen 2'. 



Barth har i ett förord till boken på det varmaste rekommenderat detta 

 gedigna arbete till studium för varje skogsman, en uppmaning, i vilken an- 

 mälaren har all anledning att instämma. Magnts Nordquist. 



NOTISER. 



Svenska Skogsvårdsföreningens Föreningens för skogsvård) årsmöte äger 

 rum tisdagen den 1 7 mars 1914 å frimurarelogens stora sal (ingång genom 

 Strand Hotell) i Stockholm. 



Härvid förekomma följande ärenden : 



1 . Styrelseberättelse. 



2. Revisionsberättelse. 



3. Stadgeändringsförslag. 



4. X\-\al av två ledamöter i styrelsen. 



5. Val av två revisor och två revisorssuppleanter. 



6. Märgborren, en fara för våra norrlandsskogar (med skioptikonbilder). 

 Inledes av docenten dr. G. Grönberg. 



Bland de för skogen så betydelsefulla barkborrarna intaga märgborrarna i fråga om lev- 

 nadssättet en särställning, i det de som fullbildade borra sig in i märgen på unga tallskott. 

 Dessa skott gä oftast under, och trädkronorna utglesas, ja, träden kunna t. o. m. dö ut, så- 

 som fallet i stor utsträckning varit vid en härjning i Särna i Dalarna. Insekten kan be- 

 kämpas genom fallande av särskilda fångstträd eller, ännu billigare, genom barkning i rätt 

 tid av stubbar och kvarliggande j>\Tak och lumpj. Märgborramas skadegörelse i våra 

 skogar, speciellt våra mindre växtliga norrlandsskogar är betydligt större, än man hittills trott. 



7. Öm flottning av gallringsvnrke. Inledes av flottningschefen Axel Löf. 



Redogörelse för undersökningar angående dels torkningen och dels vattenabsorberingen 

 hos olika slag av småvirke (pappersved och kolvedX som behandlats på olika sätt såväl i 

 fråga om fällning och barkning som uppläggning efter a\"serkn ingen. Redogörelse för de 

 utförda försöken med flottning av gallringsved i knippor. 



8. Förevisning av kinematograf bilder från drivningar, flottningar, kolning 

 m. m. 



9. Milkolningens ekonomi. Inledes av föreståndaren för järnkontorets 

 skogs- och kolareskolor, forstmästaren G. Wessléx. 



Senare tiders stegrade vnrkeskonsumtion och ökade skogsvärden hava fört med sig behovet 

 av vidgade kunskaper rörande våra skogars rätta värd och utnyttjande. Skogsskötseln är en 

 tillämpad vetenskap, vars utseckling vilar på lösandet av en mångfald premiäruppgifter. 



Kolningen, som i äldsta tider varit av så stor betj-delse för våra skogars nyttiggörande, 

 har alltmer trängts tillbaka och pä vissa orter helt upphört. Denna industris uppgift i vår 

 skogshushållning har sålunda sin begränsning, men omtvistat torde vara, om skogskolnings- 

 konstens utdöende är skogsvårdsintresset helt likgiltigt. Förutsättningarna för en ekonomiskt 

 fördelaktig milkolning äro svåra att överskåda. En analys av skogskolningens ekonomi 

 framlägges och torde bidraga till bl. a. klarläggandet av denna åldriga hanterings stora 

 uppgifter i vår skogshushållning. 



17 Skogs-cårdsföreniytgens Tidskrift IQ14. 



