2ÖÖ SKOGSADMINISTRATIONEN. 



senaste utveckling och nuvarande ställning därstädes, allt siffror, som utan besvär kun- 

 nat erhållas ur Domänstyrelsens årsberättelser, hade väl sålunda varit vad man först och 

 främst kunnat vänta finna som en central stomme i den del av norrländska skogsvårdskom- 

 mitténs betänkande, som avhandlar statens skogar. 



Hur välbehövlig en utredning häröver varit för vår folkrepresentations upplysning om 

 rätta förhållandet, framgår bäst av den vid innevarande års riksdag i 2:dra kammaren av 

 herrar MoLiN och Sundström väckta motionen (n:r 90), angående skogshushållningen å 

 staten tillhörig skogsmark. Denna motion har, såsom i motiveringen tydligen sägs, i första 

 rummet föranletts av ett par artiklar i tidskriften »Årsskrift från P^öreningen för skogsvård i Norr- 

 land», författade av överjägmästarna P. O. Veländer och E. F. Groth, vilka artiklar vä- 

 sentligen blott innehålla en del av nyssnämnda siffror, huvudsakligen belysande areal- 

 förhållandena och hämtade ur Domänstyrelsens berättelser för åren 1 91 o och 19 1 1. Motio- 

 närerna kalla emellertid dessa upplysningar uppseendeväckande: »Vi ha ej kunnat», heter 

 det, »underlåta att bringa dem till Riksdagens kännedom och begrundande. Man frågar 

 sig med rätta, kan allt, vad i artiklarna påstås, vara sannt? Och om så är fallet, hur är 

 det möjligt att statsmakterna ej för länge sedan sett till att något åtgjorts för ändring till 

 det bättre? Om det nu verkligen förhåller sig så, som i artiklarna omtalas, torde alla skäl 

 tala för att Riksdagen tar ett kraftigt initiativ i syfte att bringa de påpekade missförhållan- 

 dena ur världen • — — ». Som man hör, äro motionärerna fullkomligt förbluffade över vad 

 de fått veta och uttala också i det följande sin stora förvåning över norrländska skogsvårds- 

 kommitténs underlåtenhet att framlägga »de positiva förslag, man haft rätt att fordra». 



Med anledning av det förestående och för vinnande av en första grundval för diskussion 

 över kommitténs förslag få vi därför till en början ur den senast tillgängliga officiella stati- 

 stiken framlägga några jämförande siffror, vilka visa distriktens och revirens storlek samt 

 vissa huvuddrag av skogshushållningens ståndpunkt i Norrland och Dalarne. 



Enligt Domänstyrelsens berättelse för år 191 1 var inom de 5 norra skogsdistrikten arc- 

 len allmänna skogar itndcr skogsstatens o^nedelbara förvaltning samt Jitjder dess nppsikt 

 och kontroll följa7ide : 



Under skogsstatens 

 omedelbara för- 

 valtning 



Överjägmästaredistrikt 



Produktiv 

 skogs- 

 mark 

 Hektar 



Total 

 areal 



Hektar 



Under skogsstatens 



uppsikt och 



kontroll 



Summa förvalt- 

 ningsareal 

 allmänna skogar 



Produktiv 

 skogs- 

 mark 

 Hektar 



Total 

 areal 



Hektar 



Produktiv 

 skogs- 

 mark 

 Hektar 



Total 

 areal 



Hektar 



Liilcä 



Medelstorlek av 13 revir. 



Skellefteå 



Medelstorlek av 10 revir. 



Umeå 



Medelstorlek av 1 1 revir. 



1,162,834 

 89,448 



2,310,291 



177,715 



833,845 

 83,384 



1,428,984 

 142,898 



712,444 996,089 

 64,768 90,554 



493,734 

 37,980 



888,278 

 68,329 



82,464 

 8,246 



1,656,568 

 127,428 



3,198,569 

 246,044 



133,427 

 13,343' 



916,309 

 9', 631 



1,562,411 

 156,241 



33,867 

 3,079 



51,245 

 4,658 



746,311 

 67,847 



',047,334 

 95,212 



Mellersta Norrlands 



Medelstorlek av 12 revir. 



424,454 

 35,37» 



1,408,004 28,51 

 117,334 2,376 



Gävle — Dala 



Medelstorlek av 10 revir. 



38,409 

 3,201 



452,972 

 37,747 



1,446,413 

 120,535 



368,252 569,048 224,135 305,221 

 36,825: 56,905; 22,413 30,522 



592,387 

 59,239 



874,269 

 87,427 



S:a de 5 ?iorra distrikten 

 Medelstorlek av 56 revir' 



3,501,829 6,712,416 

 62,532 119,865 



862,718 I 

 15,406 



4'6,579 

 25,296 



4-364.547 

 77,938 



,128,995 

 145,161 



^ Hällnäs, Bispgårdens och Grönsinka skolrevir inberäknade. 



