190 



SKOGSAl)MINISIRAl'I()NKN. 



Äledelstorleken ,pr re\ ir inom de 5 sydligare dislriklcn i Sverige är sålunda 7 gånger större 

 än i Danmark, 3 gånger större än i Preussen, 4 a 5 gånger större än i Bayern, 9 a 10 

 gånger större än i Sachsen o. s. v. 



Med undantag av den genom skyddsskogslagens tillkomst nödvändiggjorda omregleringen 

 i lämtland och Härjedalen, varigenom 3 nya revir, Frostvikens, Are och Hede, år 1 910 

 up])rättades, samt de vid inrättandet av respektive skogsskolor utbrutna, men till sin areal 

 mycket obetydliga Hällnäs, Bispgårdens och Grönsinka skolrevir, har skogsstatens förvall- 

 ningsareal och ordinarie förvaltningspersonal inom Norrland och Dalarna varit oförändrade 

 alltsedan år 1 90 1. Detta är trädde nämligen den av Riksdagen året förut beslutade, si>ta 

 mera betydande revirdelningen i kraft. 



Det bör alltså ha sitt stora intresse att vid en redogörelse över skogshushållningens nu- 

 varande ställning inom de 5 norra distrikten på samma gäng göra en jämförelse mellan för- 

 hållandena nu och år 1 901, vilket senare år, som sagt, kan sägas ha varit den nuvarande 

 revirorganisationens första år. För att göra denna jämförelse mera oberoende av de tillfäl- 

 ligheter, som h. o. d. givetvis kunna uppträda, dä blott enstaka år jämföras, skall här i stället 

 jämföras ärliga medeltalen för a ena sidan 3-arsperioden igoo — igo2 ocli a andra sidan 3- 

 drsperioden igio — igi2. 



Inkomster, Jttgifter och hchiillning från kronoskogar, vilkas avkastning tillföres stats- 

 verkets skogsmedel, gestaltade sig 1 medeltal pr år under nämnda perioder sålunda inom 

 de 5 norra distrikten : 



Överjä"mäslaredistrikt 



Treårsperiod, resp. ökning 

 i kr. och procent 



Ärligt medeltal i kr. 



In- 



Ut- 



Be- 



komster ; gifter 1 hållning 



Lxileå 



Skellefteå 



Umeå 



Mellersta Xorrland 



Gävle — Dala 



S:a de 5 norra distrikten 



1900 

 1910- 



•1902 7S3.257 



1912. 



Ökning, absolut 

 i proc. 



1900- 

 1910- 



568,713! 

 73 I 



-1902 1,076,4221 



-1 9 12 ! 2,098,8591 



I.351.970 



120,6561 662,601 

 249,861 1,102,109 



129,205 439-508, 

 107 66 



83.374, 99:^,0481 

 246,453!!, 852,406] 



1900— 1902. 

 1910 — 1912 



Ökning, absolut 1,022,4371 163,079 



i> i proc. ' 95 196 I 



1,963,048 93-325 



2,453-465 230,603 



Ökning, absolut 

 ^> i proc. 



1900 — 1902. 

 1910 — 1912. 



491,417 

 25 



1,058,899 



137,278 

 147 



64,824 



1,618,434, 294,353 



559-5351 

 53 ' 



1900- 

 1910- 



Ökning, absolut 

 i proc. 



-1 902 11 ,468, 743 



-1912 [2,190,959 



229,529 

 354 



859-358 

 87 I 



1,868,723! 

 2,222,862 



354-1391 

 19 



994,075 

 1,324,081 



330,006 

 33 



219,09911,249,644 

 506,63811,684,321 



Ökning, absolut 

 i proc. 



722,216 

 49 



287,539 

 131 



434,677' 

 35 



1900 — 1902 6,349,369 



1910 — 191 2 19,7x3,624 



581,278 

 1,527,908 



5,768,091 

 8,185,779! 



946,63012,317,688 

 163 40 



Ökning, absolut 3,364,255 

 » i proc. 53 



Som synes har i förestående jämförande tablå även införts skillnaden mellan respektive 

 inkomst-, utgifts- och behållningssummor under de olika perioderna, och denna skillnad, 

 som genomgående visar sig vara en stark ökning för den senare jieriodens vidkommande. 



