.SK(«;SAL)MINISTRATU)NF.N. 



291 



är uttryckt såväl i kr. som i procent. Det visar sig alltså att totala inkoinstsuinman från de 

 5 norra distrikten under lO-årsperioden ifråga stigit med 53 %, totalutgifterna med 163 % 

 och behållningen med 40 %. Xettobehållningcn från därvarandc kronoskogar var i medel- 

 tal for åren 1900 — 1902 5,768,091 kr. mot 8,185,779, för åren 1910 — 1912. Under det 

 50 st. revir i norra Sverige under förstnämnda period pr år gåvo i medeltal en behållning 

 av 115,362 kr. pr revir, gåvo 56 st. revir under den senare perioden en motsvarande behållning 

 av 146,174 kr. I genomsnitt har alltså den ärliga behållningen på varje revir, trots att 

 under tiden 6 nya tillkommit, wider perioden igoi — igii ökats med 30^812 kronor. 



Redan dessa siffror visa klart och tydligt, att skogsbrukets intensitet under denna 10 års- 

 period högst betydligt ökats, och att de arbetsprestationer, vilka krävdes av revirförvaltarna 

 år 1901, numera alls icke förslå. Icke minst upplysande är i detta fall utgiftssidans ofant- 

 liga tillväxt, vilket också ger till känna att det nordsvenska skogsbruket f. n. befinner sig i snabb 

 utveckling från ett huvudsakligen exploaterande stadium till ett mera skogsvårdande sådant, 

 i en övergångsperiod mellan den primära rovhugggningen och ett på uthållighetsprinciper 

 grundat, verkligt skogsbruk. 



En närmare upplysning om revirarbetets stegring vinnes genom att närmare granska vissa 

 utgiftsposter, som mycket intimt sammanhänga med detta arbete nämligen utgifterna för 

 stämpling. avverkning och virkes/orädling, för skogsodling och beståndsvård, för vägbygg- 

 nad, för rågångsrensning och hägnad samt slutligen för dikning och häckrensning. En jäm- 

 förelse mellan dessa utgiftsposter inom de 5 norra distrikten under 3-årsperioderna 1900 — 

 1902 och 1 910 — 191 2 gestaltar sig sålunda: 



Överjägmästaredistrikt, 

 period samt ökning, 

 absolut och i procent 



Ärligt medeltal i kronor 



Stämpling ! Skogsod- 

 avverk- i ling och Väg- 



ning och bestånds- byggnad 

 förädling , värd 



Rågångs- 

 rensning 

 och 



hägnad 



Dikning 

 och 

 bäck- 

 rensning 



Luh-a. 1900 — 1902 9,686 , 970 1,797 773 



» 1910 — 1912 47,566 j 6,030 2,129 1,041 



Ökning, absolut 37,S8o 5,060 



» i proc. 390 ' 522 



Skellefteå. 1900— 1902 6,516 1,484 



)> 191a — 1912 52,056 3,974 



332 

 19 



2,403 

 6,651 



Ökning, absolut 

 i proc. 



45,54° 

 700 



Umeå, 1900 — 1902 11,135 



> 1910 — 1912 39,127 



Ökning, absolut 

 i proc. 



Mell. Xorrlands 1900 — 1902 6,776 



n 1910^ — 1912 90,055 



"Ökning, absolut 



» i proc. 



Gävle — Dala. 1900 — 1902 69,712 



•t! I9IO I9I2 210,948 



268 



35 



812 

 848 



Ökning, absolut 141,236 

 i proc. 203 



S.a de S n:a distrikten, 1900 — 1902 103,825 

 - 1910— 1912 439,752 



Ökning, absolut 335,927 

 » i proc. 323 



7,650 



9,702 



^ Som uppgifterna för dikning ej äro fullständiga tor perioden 

 jämförelse i denna kolumn ej kunnat ske, utom beträffande mell. X 



1900 — 1902, har någon 

 orrlands distrikt. 



