328 L. A. HAUCH. 



vandförende Ledningar. Jeg har i »Erblichkeit bei Buche und Eiche»*) 

 Fig. 2 indf0rt et Billede, der giver nogen Forestilling af, hvorledes Be- 

 voxningsforholdene paavirkes af dette Forhold, og da jeg for 28 Aar 

 siden tiltraadte min Stilling paa Bregentved, saa det for mig ud som 

 haablos Gjserning at omforme den tilstedevaerende elendige Skovtil- 

 stand, jeg stod raadvild överfor ny Kultur paa de udstrakte hoist 

 uegentlig bevoxede Arealer af Bog i den aller usleste Vaext med store 

 ubevoxede Enklaver daekkede af Siv og yppig Graesvaext, og hvor kun 

 enkelte Ege bar et frodigere Praeg. 



Ved Valg af Trseart til at erstatte de gamle odelagte Bevoxninger 

 og ved Valg af Kulturfremgangsmaade mente jeg at kunne see, at men 

 maatte slaa ind paa andre Veie end de forhen anvendte. P. Frey udta- 

 ler i Zeitschr. f. Först- und Jagdwesen 1912 S. 408: »Es sollten daher 

 niemals sogenannte forststatische Erwägungen sondern immer nur forst- 

 technische und waldbauliche Griinde bei der Wahl der Holzart, der 

 Betriebsart, der Begriindungs- und Erziehungsart unserer Waldbestände 

 gezogen und vor allén Dingen darauf geachtet werden, dass jeweilig der 

 Ståndort der betrefifenden Holzart nicht nur voriibergehend sondern an- 

 dauernd passen.» Ihvorvel Begyndeisen af mit Arbeide paa Bregent- 

 ved ligger saa långt tilbage, var det dog noget naer disse Regler der var 

 min Veiledning. 



I f0rste Raekke ved Valg af Traeart. Her var mange Muligheder, man 

 kunde slaa ind paa mange Veie — men det var her som ikke saa sjail- 

 dent i vört Fag: de falske Veies Tal var legio den rette kunen — trods 

 de tilsyneladende mange Udveie, var Valget i Virkelighed storkt begraen- 

 set. Den relativ gode Vaext hos Eg gav vel en Opfordring — som jeg 

 ogsaa har fulgt — til at give denne Traeart en fremskudt Pläds, 

 men Bogens Vsext paa Bregentved kunde nok friste til at soge den er- 

 stattet af andre Traearter; det har imidlertid ved mit Arbeide i den her 

 omtalte Skovegn, vist sig at bortset fra Eg er der intet andet Lovtrae, 

 der kan fylde Bogens Pläds, og Forsog med Flertallet af vore Naa- 

 letraeer har kun givet negative Resultater. 



Thi det forholder sig saaledes at det flade Terrain med den kolde, 

 stive Lerjord byder alle Traearter Vanskelighed, det noget bakkede Ter- 

 rain, hvor der er godt naturligt Aflob for Vandet, er for alle Traearter 

 at foretraekke og negative Resultater af Kulturforsog med mange Trae- 

 arter — for Lovtraeernes Vedkommende Ask, Birk, Ahorn, Rodel; af Naale- 

 trae Laerk, Weymouthfyr, yEdelgran i mange Tilfaelde ogsaa Rodgran — 

 bragte mig til at fole, hvor begrsenset Valget var, og at man ikke kunde 



") Centralblatt fiir das gesamte Forstwesen 1909. 



