336 L. A. HAUCH. 



det mindste en Del af Overstanderne lo til 15 Aar. Jeg har i hele 

 den Periode, der hengaar mellem Kulturanlseg og indtil de sidste Over- 

 standere er fjernede ingensinde forsomt noget Aar noie at gjennem- 

 gaa det paagjaeldende Areal og fjerne saadanne. Dog jo oftere man 

 hugger i Foryngelsen og jo mindre man tager ved hver Hugst, desto 

 mere Udsigt har man til lidt efter lidt at vaenne Opvaexten til at undvaere 

 Overstandernes Skjaerm. De Overstandere, som ved deres Tryk virke skad- 

 digt, bor fjernes, men det er ikke altid let at afgjore, hvor og hvad man 

 skal hugge. Hurtig indtraeder den Tilstand, at man midt i Foryngelsen 

 trsefifer Pletter, hvor Opvaexten lider under Overstandernes Tryk, i en 

 Kreds omkring disse flnder man ofte Planter, som ved dets falmende 

 Lov og ringere Höide udvise, at de lider, men taet udenfor en saadan 



Fig. 7. Frosne Agern. 

 a. Ubeskadiget. é>. Har faaet en sort Randsone. c. Er tillige angrebet längs Fröbladenes Indeside. ii. En 



endnu stserkere ubeskadiget. 



Kreds kunne vi ätter finde en Opvaext i saerlig kraftig Vaext; nu at af- 

 gjore hvorvidt et Trae bor borttages, hvis Fjernelse af Hensyn til de i 

 dets Nserhed voxende Planter vilde vaere gavnligt, men hvis Bibehol- 

 delse kan vaerne andre Partier af Opvaexten mod muligt indtraedende 

 Nattefrost er ikke altid let. 



Som allerede naevnt er Egen den Traeart, til hvilken jeg har stöttet 

 mig ved Tilkultivering af det lavest liggende Terrain, thi saaledes som 

 i »Die Ausdehnung der Verjungungsfläche» fremsal kan det lave 

 flade, fugtige Terrain med den stive Lerjord, der hvor Bogen viser 

 den usleste Vaext, ba;re forholdsvis god Egeskov, og omend Egen 

 kan rammes af Nattefrost, er den dog i Danmark långt mindre end 

 Bog udsat for denne Fare, og selv om den lider ved Frost, for- 

 vindes Skaden lettere, derfor kan den i fremragende Grad gjore god 

 Virkning paa frosttruede Arealer. Ved at bringe Egen ind paa saadanne 

 Voxesteder, vindes paa dobbelt Vis, man har dels den Fordel, at man 



