B0GE- OG EGEKULTUREN PAA BREGENTVEP I DANMARK. 337 



i disse Afdelinger, der egne sig bedre for Eg end for andre Traearter, 

 kan opnaa at frembringe en god — stundom fortrinlig — Bevoxning, 

 dels vindes der ved at Egebevoxningerne med den hoie Omdrift og den 

 taette Undervoxt af Hassel, Avnbog tildels Bog vil komme til at danne 

 et Vaern, en tzet og varig Beskjaermelse for Skoven i sin Helhed. 



Ved Egens Kultur har jeg i mange Henseender fulgt samme Frem- 

 gangsmaade som ved Bogens Blokplantning, saaledes at den forhaan- 

 denvaerende gamle Bevoxning — hvor slet den end har vädret — efter 

 Lysstilling er benyttet som Skjserm, og den samme Jordbundsbehand- 

 ling: gravede Riller er bragt i Anvendelse. Men der er en Afvigelse, idet 

 jeg ganske overveiende vil have anvendt Saaning, thi de unge Egeplanter 

 viser en overordentlig Evne til at overvinde ugunstige Forhold, og de paa 

 Bregentved anlagte Saaninger af Agern er som Regel lykkedes fortrin- 

 lig; er man kun i Besidelse af gode Agern, kan man nogenlunde sik- 

 kert regne paa at frembringe en Egebevoxning. 



Det har derfor vsret min förste Opgave at tilveiebringe Agern, og 

 der har her foreligget en dobbelt Opgave, i förste Rskke at tilveiebringe 

 Agern, der var gode i den Forstand, at de var spiredygtige, men der- 

 nsst gode, idet man tager Hensyn til deres Proveniens: at de stammede 

 fra gode Modertrseer og hvor der er Tale om fremmed Frö er hentede 

 frä Nord- eller Mellemeuropa ikke fra Syden. 



Idet jeg begynder med det förste: at tilveiebringe spiredygtige Agern 

 maa det bem?erkes, at medens Efteraarssaaning af Agern sjedvanlig er 

 Regel, er det blevet min Lod udelukkende at anvende Foraarssaaning, 

 thi paa Grund af Distriktets store Vildtstand, saerlig dets Rigdom paa 

 Fasaner, vilde Efteraarssaaning vsre vovelig, medens man ved at be- 

 nytte Foraarssaaning i den forholdsvis korte Tid, der hengaar inden Fröet 

 spirer, kan vaerne Saaningerne ved at lade holde Vagt i kulturen, og mit 

 Arbeide med Egens Kultur har derfor givet mig saavel usaedvanlig rig 

 Leitighed til at \xre at bedomme Fröet som til at komme til Kundskab 

 om, hvorledes det bor behandles under Övervintring. 



Man laerer vanskeligt at bedomme Agern uden ved gjennem en Isngere 

 Aarraekke at have med Agerns Indkjöb og Indsamling at gjore og ved at 

 laegge Msrke til, hvorledes de forskjellige Agernpartier forholde sig etter 

 Udsaaning. Det er .långt lettere at tilveiebringe daarlige Agern end 

 gode; det er mange Forhold, som bevirker, at det saerlig for denne Frö- 

 sorts Vedkommende gjaelder at vaere forberedt paa at faae tilbudt en 

 slet Vare. 



Isaer er. der to Ting, man er udsat for, dels at faae Agern, som ikke 

 ere modne og dels at faae spirede Agern. 



