340 L. A. HAUCH. 



gJ0r sig skyldig i ved Agerns Opbevaring, at man udtorrer Fr0et for 

 stserkt. Det gjselder om at holde det i en vis Mellemtilstand, hverken 

 fugtigt eller t0rt, derfor maa Loftsbehandlingen ei heller fortsaettes laen- 

 gere, end til Fr0et netop har faaet en saa stor Torhed, at det ikke 

 mere viser sig fugtigt efter at have henligget en Nat, men det maa 

 absolut undgaaes, at det udtorres staerkere, saaledes at Kjaernene kan 

 rasle i Skallen. 



Efter Loftstorringen, som helst maa vaere tilendebragt, inden staerkere 

 Frost indtraeder, föres Fröet til Vinterlageret. 



Fr0et maa i Vinterlageret under ingen Omstaendighed vaere udsat for 

 Fugtighed, men lige saa vigtigt er det, at det ikke udtorres, det maa 

 slet ikke blive mere tort, end det er strax efter at det har vaeret 

 udsat for Loftst0rring. Dernaest maa det kraeves, att Fr0et i Vinter- 

 lageret under hele Opbevaringstiden udsaettes saa lidt som muligt for 

 Temperaturvexel, Temperaturen i Lageret maa ikke synke under Fryse- 

 punktet og nödigt stige meget derover. Det er nemlig maaske et ikke 

 tilstraekkeligt paaagtet Punkt, at en af de vaerste Farer ved Opbeva- 

 ringen hidrorer fra at Agern ikke taalee pludselige stcerke Temperatur- 

 overgange. Nogenlunde vel indsamlede Agern vil, inden Frost ind- 

 traeder, omtrent ikke vise nogen Nedgång i Spireevne, men ligger Vin- 

 terlageret saaledes, at de lagrede Agern ere udsatte for Frost, vil man 

 i strenge Vintre i Lobet af Vinteren see, at Spiringsprocenten meget 

 pludseligt falder. Man vil bemaerke, at de lagrede Agern, som ere ud- 

 satte for staerk Frost, overtraekkes med Iskrystaller, og er dette först 

 Tilfaeldet, kan man sikkert regne paa, at en stor Del af Fröet er 0de- 

 lagt; man vil finde, at det samme Parti Agern, som inden den strenge 

 Frost kun indeholdt faa beskadigede Kjserner, nu ved Gjennemskaering 

 af Kjaernerne vil vise en stor Maengde sorte, fuldstaendig odelagte; Spi- 

 ringsprocenten kan i et saadant Parti Agern i Lobet af nogle Uger 

 falde fra 80 — 90 til 30 — 40 — man kan fra Dag til Dag se Nedgån- 

 gen - — . Frosne Agern vise udvendig ingen Tegn, som antyde Frostens 

 Paavirkning, men gjennemskaeres et saadant Agern paa tvers, ser man 

 meget tydelige Maerker af Frostens Virkning, idet Frobladenes Farve 

 har lidt en Förändring, saaledes at en mörk Rand folger Frobladenes 

 Begraendsningslinie mod Skallen undertiden tillige den Midtlinie, der 

 adskiller de to Froblade, hvorved denne, som paa det ubeskadigede 

 Agern ofte neppe er synlig, nu bliver skarpt aftegnet paa begge Sider 

 fulgt af den omtalte morke Rand. Hvis Beskadigelsen griber videre om 

 sig, bliver ogsaa det indre af Frobladene sortplettet. Fig. 7 viser Tvaer- 

 snit af fire Agern: a er ubeskadiget, b har faaet den sorte Randtone, 

 c er tillige angrebet längs Frobladenes Midtlinie, d er endnu staerkere 



