352 L. A. HAUCH. 



anden Maade, idet Planterne ved den tidlige Foraarsaaning ville komme 

 frem i Mai og Juni, medens den senere Udsaed let kan medföra, at Spi- 

 ringen som naevnt foregaaer saa sent, at man neppe seer Planterne for i 

 Slutningen af Juli eller senere, og der er en större Forskjel, end man 

 maaskee almindelig antager, paa om Planterne have en Vsextperiode af 

 sex eller af fire Maaneder, man vil finde en ganske anderledes kraftig 

 Udvikling hos den Opvaext, der hidrorer fra tidlig foraarssaaede Agern, 

 end hos en saadan, der er fremkommet af Agern, hvis Udsaed er fore- 

 gaaet i Slutningen af April eller Mai. Jeg har mangeaarig Erfaring 

 for, at det gode Udfald af Foraarssaaning i hoi Grad er afhsengig af 

 hvor tidligt man bringer Fröet i Jorden. At Saatiden kan falde i det 

 meget tidlige Foraar er derfor af den störste Betydning, helst maa 

 Saaningen fuldfores i Marts, udover Midten af April bor Agern nödig ud- 

 saaes. Her kan ganske vist vedholdende Vinter skabe Vanskelighed, 

 men oftest tillader dog vore Vintre os at komme i Jorden i Slutningen 

 af Marts, og det gjaelder da om at bruge Tiden vel, i Lobet af fjorten 

 Dage eller tre Uger har Egedyrkeren her et Arbeide at udfore, som er 

 en god Pröve paa Tilsynets og Arbeiderbefolkningens Dulighed. 



Man skal ikke vente paa at Jorden bli\'er, hvad Landmanden kalder 

 tjenlig, men saa snart den er optoet og ikke ligefrem staaer under Vand, 

 bor Saaning saettes i Vaerk. 



Agern, som ere udsaaede i det meget tidlige Foraar, kunne undta- 

 gelsesvis spire, inden al Fare for Frost er förbi, men Hovedmassen vil 

 dog först komme op i den sidste Halvdel af Juni og Begyndeisen af 

 Juli, og da dertil kommer, at hvor Foraarssaaning anvendes, vil man 

 saa godt som altid have Overstandere, kan man ganske see bort fra denne 

 Fare. 



Naar Saaningen kan paabegyndes, läder man de overvintrede Agern 

 i smaa Partier före til Kulturpladsen, hvor de udstyrtes i Smaadynger, 

 Fröet maa ikke tilfores stcnerkere end at man daglig faaer udsaaet den 

 tilforte Fromaengde, det maa ikke henligge i mange Dage paa Kultur- 

 pladsen. For at skafte ensartet Daekning og et godt Froleie udjevnes 

 den gravede Jord og iindeles omhyggeligt; er Jorden af noget lettere 

 Beskaffenhed, gaaer dette Arbeide rask, fra Haanden men bestaaer den af 

 stiv Ler, kan det byde en del Vanskelighed. Langs Rillens Midte traek- 

 kes derefter med den omtalte Klo en 5 cm. dyb og 15 cm. bred Fure, 

 denne skal traekkes saaledes, at dens Bund danner et horizontalt Plan, 

 den maa ikke vaere hoiere i den ene Side, lavere i den anden, thi saa 

 vil de udsaaede Agern falde tykkest i den laveste Side. Saaningen fore- 

 gaar ved at en Arbeider med Haanden udstroer Agern jevnt över hele 

 Furen og passer, at Fröet ikke udstroes i Bunker men fordeles jevnt i 



