OM EONITERING AV SKOGSMARK. 373 



sig till våra huvudträdslag, tall och gran. Vad slutligen omloppstiden 

 beträftar, sä kulminerar ju medeltillväxten vid senare tidpunkt på sämre 

 än på bättre mark samt senare norrut än i södra Sverige. Att vid 

 markboniteringen för olika marker jämföra produktionsförmågan under 

 olika långa omloppstider synes emellertid föga tilltalande, varför vi i 

 det följande utgå från markens genomsnittsproduktion vid loo-årig om- 

 loppstid, vilket uttryck ingenstädes inom landet väsentligen torde avvika 

 ifrån, vad marken som maximum kan producera. 



Nu visa Maass' ovannämnda erfarenhetstabeller, att »normala tallbe- 

 stånd» å bästa mark med lOo-årig omloppstid skulle producera 7,6 kbm. 

 pr hektar och år. Enligt Domänstyrelsens bestämmelser skulle detta 

 ungefär sammanfalla med bonitet II, medan bonitet VIII skulle ligga 

 något över i kbm. pr är. Mellan dessa gränser skola nu 5 nya klasser 

 inpassas, och har det efter diverse överväganden synts mig fördelakti- 

 gast att därvid bilda klasser med ungefär lika stor procentuell skillnad 

 i produktionsförmåga. För att få en för minnet möjligaste enkel serie 

 har jag utgått ifrån, att bästa tallmark eller II boniteten producerar 8 

 kbm. pr hektar och år, varefter en lägre bonitet erhålles genom att minska 

 produktionssiffran hos närmast högre med 25 .%, vilket ju korresponderar 

 mot en höjning av lägre klassen med 33 % för uppnående av den 

 bättre siffran. Av praktiska skäl göres i denna serie ett par smärre av- 

 rundningar, varefter följande produktionssittror uppkomma, ämnade att 

 karaktärisera de nya bonitetsklasserna. 



Produktionsförmåga ,, . , ■ „ 



,, ^ Minskning 



pr hektar 



Bonitet I 10,5 10,7)' kbm. — — 



II 8 S) v 2,5 kbm. 23,8% 



5 III 6 (6) •> 2 » 25 » 



» IV 4,5 (4,5) -> 1-5 ' 25 - 



3> V 3,4 3,37/ » I' 24,5 :> 



> VI 2,5 (2. 53' » 0.9 ^ 26,5 . 



* VII 1,8 (1,90) » 0,7 > 28 •> 



s VIII 1,2 (1,42) » 0.6 j 33 • 



För att underlätta orienteringen i de nybildade klasserna anföras å 

 följande sida deras motsvarigheter i ett par mera kända erfarenhets- 

 tabeller, nämligen Maass' tabeller för svenska tallen samt Schwappachs 

 tabeller för tall (1908) och gran (1902) i Nordtyskland. De båda se- 

 nare ha därvid omräknats från Derbholz till stamvirke för att bli mera 

 jämförbara. 



SitTrorna inom parentes ange serien utan avrundning. 



