37 6 TOR JONSON. 



samma riktning/ vilket dock ingalunda får anses bevisa, att å sämre mark 

 en dylik avvikelse verkligen är tillfinnandes som regel. ScHWAPPACHS 

 långvariga undersökningar bekräfta ej heller något dylikt undantag utan 

 endast huvudregeln, att kubikmassan i slutna tallbestånd följer höjden, 

 oberoende av mark och ålder. 



Med fullslutenhet förstås nu och i det följande den slutenhet och kubik- 

 massa, som i genomsnitt finnes å skogsförsöksanstaltens provytor och i de 

 på grund härav utarbetade erfarenhetstabellerna. Såväl högre som lägre 

 slutenheter finnas sålunda i naturen och torde särskilt böra observeras, 

 att fullslutenhet ingalunda får anses lika med från ekonomisk synpunkt 

 y>normah slutenhet. Genom upprepade och även något starkare gallringar 

 bör med all säkerhet slutenheten hos medelålders och framför allt äldre 

 bestånd nedbringas ej så obetydligt för att förtjäna namnet normal. 

 Såväl praktiken som ScHWAPPACHS tyska beståndsbehandling lämnar 

 klara bevis härför. 



Även om »full» slutenhet sålunda vid vissa åldrar ej alltid är önskvärd, 

 torde en matematisk definition av densamma vara till stor nytta, ej 

 minst, när man vill beskriva, t. ex. huru långt en ljushuggning eller 

 gallring kan och bör drivas under fullslutenhet för att bästa ekonomiska 

 resultat skall erhållas av skogsskötseln. 



En viss fördel för beräkningarna visar sig då uppstå, om vi utöver 

 kubikmassa och grundyta införa en ny måttstyck på slutenheten, näm- 

 ligen den, som i dansk litteratur benämnes -»intensitet-» (förkortad till 

 /). Denna faktor förklaras enklast, om beståndets kubikmassa tankes 

 jämförd med den luftkub, som beståndet disponerar. Så t. ex. upp- 

 tager ett bestånd med 19 meters medelhöjd och 300 kbm. per hektar 

 en luftmassa med 10,000 kvadratmeters basyta och ig meters höjd eller 

 igo,ooo kubikmeter. I förhållande till denna luftmassa innehåller beståndet 

 sålunda följande: 



300 



fastmasseprocent = 100 x = 0,158% ,d. v. s. stammarnas virkes- 



19 X 10,000 



massa upptager 0,158 % av utrymmet i beståndet, resten luft (plus något 

 grenved, som här försummas). Denna fastmasseprocent är naturligtvis 

 en direkt mätare på slutenheten, men kan uttrycket givas en något be- 



^ Att de sämre växtlighetsgraderna ha grundats på starkare slutna ytor än de bättre fram- 

 går tydligen vid studium av Maass' formtal sid. 213, där för 12 meters längd följande 

 formtal och absoluta formklasser kunna framdeduceras. 



Växtlighelsgrad 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 



Brösthöjdsformtal 0,487 0,508 0,525 0,539 0,548 



Absolut formklass 0,63 0,66 0.68 0,70 0,71 



