SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT, I914, H. 7. 



Milkolningens ekonomi. 



Föredrag vid Svenska Skogsvårdsföreningens årsmöte den 17 mars 1914. 



Av Gösta Wesslén. 



Det är ett glädjande tidens tecken, det livliga intresse, som vår tid 

 insätter i arbetet på våra näringars förkovran. Vår tid är det rationella 

 arbetets, har man sagt. Obestridligt torde även vara, att en allmän 

 Strävan efter ändamålsenlighet i anmärkningsvärd grad är betecknande 

 för våra dagars ekonomiska verksamhet. Det är ej svårt finna orsaken. 

 Den forcerade utveckling, som dagligdags pågår inom alla områden, 

 ställer ett allt större krav på kapital och arbete, dessa produktionsfakto- 

 rer, vid vilka all verksamhet är bunden, och därigenom även på vårt 

 biologiska och tekniska-ekonomiska vetande. 



Den bland våra huvudnäringar, för vilken denna förening sedan ett de- 

 cennium kan sägas vara rätter målsman, har ej låtit tidsandan gå sig 

 obemärkt förbi. Vilja vi söka grunden, varför vårt skogsbruk för när- 

 varande synes statt under så livlig utveckling och påtaglig nydaning, kunna 

 vi möjligen därtill visa hän på den korta tid i vårt svenska näringsliv, som 

 våra skogar varit föremål för ett djupare studium, vilket åter hänger 

 samman med, att det först åt senare generationer varit förbehållet att av 

 skogarnas produkter göra sig ett utnyttjande, som våra förfäder ej kun- 

 nat drömma om. 



Den användning våra skogar ha i den mänskHga hushållningens tjänst 

 är i våra dagar av mångfaldig art. Den industri, som i vårt land först 

 tog virket i användning, var bergsbruket, till vilket skogen fick lämna 

 sin första större tribut, frånsett den roll husbehovsvirket redan då kunde 

 hava spelat för våra stamfäder i skogsbygderna. Som bekant var det 

 bland annat i form av i mila framställda träkol, som bergsbruket kunde 

 göra sig skogen tillgodo. 



33 Skogsvårds föreningens Tidskri/t, I Q 14. 



