458 GÖSTA WESSLÉN. 



Har skogskolningen då nått sin största territoriella utsträckning? Härpå 

 kunna vi obetingat svara nej. Lika beroende som den är av järnvä- 

 garnes närhet, lika hastigt tränger den även fram, där nya järnvägsleder 

 göra kolningen möjlig. Vi kunna å kartan se, huru den redan tagit 

 området kring de färdigbyggda lederna av inlandsbanan i besittning. 



Härmed har jag blott i stora drag velat lämna en antydning om den 

 egentliga skogskolningens omfattning i närvarande tid. Säkert är, att 

 stora förhoppningar knytas vid kolningen, då det gäller att så småningom 

 kunna nyttiggöra för oss allt det virke, som man i de ogästvänligare 

 delarna av Norrland hittills varit tvungen lämna åt sitt öde. — Ofta 

 finner man i skogskolningen även ett medel till markernas röjande och 

 beredande för återväxten. — Men kolningen har ej mindre betydelse i 

 de trakter, där man tack vare gynnsammare omständigheter har sko- 

 garna i normalare tillstånd. En betydande del av årsavverkningen 

 kommer här ifrån de beståndsvårdande huggningar, som man i ett ord- 

 nat skogsbruk låter bestånden vid upprepade tillfällen genomgå. Härvid 

 har kolningen en stor mission att fylla, då det gäller att tillgodogöra allt 

 det småvirke, som faller ur de yngsta årsklasserna. Varom man kan 

 få en föreställning, då man erfar vilka betydande massor, som i milorna 

 gå till förädling. A fyra större bruksegendomar i Värmlands och Öre- 

 bro län med en sammanlagd skogsareal av ungefär 170 tusen hektar, 

 gick förlidet år ej mindre än 35 % av årsavverkningen i milorna. 



Det torde av det sagda framgå, att oaktat kolningen genom konkur- 

 renskraftigare industrier utestängts från vissa trakter och förnekats de 

 värdefullaste delarna av vår skogsavkastning, dess betydelse för våra 

 skogars vård och avverkning ej kan vara så ringa. Vi finna hos kol- 

 ningen i vissa avseenden så stora fördelar och förutsättningar så natur- 

 liga, att konkurrensen stundom helt måste utebliva. 



Ett rätt begrepp om skogskolningens plats inom vår skogshushållning 

 får man emellertid först efter en ingående kännedom om dess ekonomi. 



Då jag under några år haft tillfälle på nära håll följa milkolning, är 

 det några därunder gjorda iakttagelser, jag nu i all enkelhet går att 

 framlägga. 



Den råvara, som kommer till användning vid milkolning, är av den 

 mest heterogena beskaffenhet. Vår kännedom om dess kvalitet, sorti- 

 mentsfördelning eller massa är vanligen ej vidare stor. I de flesta fall 

 har man nöjt sig med att bestämma dess lösa kubikmassa, d. v. s. efter 

 inresningen av milan mäta dess rymd. En annan gång mätes veden 

 kanske i välta före inresandet. Efter mätning i löst mått utgå även alla 

 avlöningar, klumpvis beräknade. Tillverkningsresultatet nöjer man sig 



