MILKOLNINGENS EKONOMI. 459 



med att bestämma i %, angivande förhållandet mellan lösa massan kol 

 och därtill åtgången ved, även den mätt i löst mått. Om milan inne- 

 håller 30 eller 65 °o fast massa, ägnar man mindre uppmärksamhet, 

 ja, t. o. m. det lösa vedmåttet bestämmes ofta med långt ifrån nöj- 

 aktig noggrannhet. Metoderna för den färdiga produktens mätande och 

 värdesättande kunna ej heller sägas vara tillräckligt standardiserade. De 

 på kolningens resultat inverkande detaljerna i tillverkningen, d. v. s. 

 kostnaderna och förädlingsutbytena å de olika slag, varav råvaran be- 

 står, undandraga sig härigenom självfallet kontrollen. Häri ligger nu en 

 svårighet att få en rätt inblick i kolningens ekonomiska förutsättningar. 

 Därtill inverkar att kolningen som hantering är till sin natur rätt 

 komplicerad. 



Från skogsteknisk synpunkt skulle man vilja dela den uti en driv- 

 ningsdetalj och en förädlingsdetalj. Vi veta för väl vad betydelse det 

 har för ett rationellt och billigt ordnande av en drivning, att tillfullo 

 känna arbetskostnadernas ursprung, och i vilka proportioner de stå till 

 de delar av drivningen och dess virkesvärden, varpå de nedläggas. 

 Därom gå vi gärna till undersökning, då det gäller de värdefullare sorti- 

 menten i vår avverkning. Ej mindre vikt lägger man vid våra för- 

 ädlingsverk på kostnadernas rätta fördelning å de olika slagen av råvara, 

 samtidigt som man gör sig all möda att noggrant utröna förädlingsut- 

 bytets förhållande till förbrukad råvarumängd av olika kvalitet. 



Vid drivning av timmer och pappersmasseved eller andra värdeful- 

 lare sortiment kommer detta till sin fulla rätt vid den omsorg man ned- 

 lägger å virkets aptering. 



Vid kolningsindustrien är frågan ej mindre av vikt. I närheten av 

 maximidimensionen för kolveden måste vi för att rätt kunna disponera 

 årsavkastningen och göra den mest vinstbringande, känna kolningens 

 förmåga att konkurrera om virket. Likaså nödvändigt är att känna dessa 

 förutsättningar, då det gäller ved av mindre dimensioner. Man måste 

 betänka, att kolningen ofta får taga hand om så klen ved, att minimi- 

 värdena ligga helt nära gränsen för negativa värden. 



Det måste med tanke på det sätt varpå skogskolningen i allmänhet 

 bedrives härav framgå, vilka svårigheter som föreligga vid ett försök att 

 överskåda milkolningens ekonomi. Frän den rent praktiska verksamheten 

 har man knappast att påräkna några siffror. Härför erfordras särskilda 

 undersökningar. 



Jag har under de i viss mån gynnsamma omständigheter för iakttagelser 

 av hithörande slag, som vid en skogsskola kan förekomma, sökt bilda 

 mig ett begrepp om dessa frågor, och får jag härmed meddela några 

 resultat. 



