47,o 



GÖSTA WESSLÉN. 



5) Kol av klen ved håller mindre fast massa i lösa måltet än grova 

 kol, d. v. s. små kol skrymma mera än grova kol. 



6) Härovan under 2 och 5 gjorda antaganden, den klena veden till 

 fördel, utjämnas av följande nackdelar vid kolning av klen ved. 



Klen ved är vid milkolning utsatt för större kalamiteter och frät än 

 grov ved. 



Relativa barkmassan är hos klen ved större än hos grov ved, varmed 

 följer större benägenhet för avstybbning hos små kol. 



7) Volymutbytet, leveransmätta kol är pr fast vedmar,sa lika vid kol- 

 ning av klen och grov ved. 



Härmed återstår endast kolningskostnaden. Det är redan framhållet 

 att den på det intimaste sammanhänger med utbytets storlek, att med 

 andra ord kostnaden stiger i samma mån, som utbytet blir mindre, ett 

 faktum, som flerstädes funnit sin praktiska tillämpning i vid kolning 

 av skilda trädslag utgående olika kolningslöner, vilka då beräknas efter 

 den trädslagsblandning milan innehåller. Överensstämmelsens fullständighet 

 är emellertid beroende på om någon skillnad i kolningshastighet av praktisk 

 betydelse föreligger hos de olika trädslagen. Så är efter vad jag under årens 

 kolningsförsök kunnat konstatera ej fallet. Däremot har en tydlig olikhet 

 gjort sig märkbar rörande kolningshastigheten, då det gällt milor av grov 

 eller klen ved, varvid genast framgått, att orsaken varit den skillnad i 

 fast massa, som hos milorna förefunnits. En närmare granskning av 

 materialet har även givit mig rätt antaga, att den relativa kolningshastig- 

 heten står i ett direkt förhållande till den kolade fasta vedmassans storlek. 



Tabell V. Kolningsarbetet i enheter pr kubikenhet fast 

 vedmassa. 



Härmed bör även överensstämmelsen mellan kolningskostnaden och 

 vedens relativa utbytesegenskaper vara praktiskt taget konstaterad. 

 Arbetet med kolning och rivning eller dämning är till sin storlek be- 



