OM BLÄDNINGS- OCH GALLRINGSPROCENTER. 47 5 



Som herrarna minnas, hade jag i fjol på en av mina tabeller grafiskt 

 framställt tre stjxken tillväxtprocenter, nämligen jägmästare Maass' efter 

 hans provytundersökningar, lektor JONSONS efter hans beståndstaxeringar 

 vid Malingsbo och så slutligen den tillväxtprocent, som jag själv tänkte 

 mig böra bliva den normerande. De av herrarna, som komma ihåg 

 detta, minnas kanske också, att jägmästare Maass' procent låg över 

 Jonsons procent åtminstone till en början, jag råkade säga, att jägmäs- 

 tare Maass' undersökning antagligen var gjord i för liten skala, i för 

 små provytor, då däremot lektor JONSOXS var utförd i stora bestånd. 

 Men nu vill jag begagna tillfället att bedja jägmästare MaaSS om tillgift 

 för att jag utgått från ett oriktigt antagande. Det var nämligen så, att 

 varken jag eller mina biträden under det bråda arbetet märkte, att jäg- 

 mästare Maass hade en annan beräkningsgrund än den. efter vilken jag 

 gick. Maass hade nämligen för exempelvis ett 40-årigt bestånd i sina 

 erfarenhetstabeller för tallen utfört den procent, varmed det 35-åriga 

 beståndets kubikmassa måste växa för att komma fram till det 40-åriga 

 beståndets kubikmassa. Jag däremot hade för det 40-åriga beståndet 

 utfört den tillväxtprocent, varmed det 40-åriga beståndets virkeskapital 

 mäste växa för att producera skillnaden mellan det 45-åriga och 35-äriga 

 beståndets kubikmassa. Båda förfaringssätten äro riktiga, men de på 

 olika sätt funna tillväxtprocenterna böra icke jämföras med varandra 

 utan förutgängen omräkning av den ena, så att de bada bliva fullt jäm- 

 förbara med varandra. ^len jag ber nu jägmästare Maass förlåta mig 

 mitt uttalade misstroende till hans tillväxtprocenter, i vad de skilde sig 

 frän Jonsons. För övrigt vill jag giva jägmästare Maass den största 

 eloge för hans erfarenhetstabeller för tallen; iag har noga studerat dem 

 och kommit till det resultat, att de äro fullt tillförlitliga och af högt 

 värde. För mig ha dessa tabeller varit till den största nytta, enär jag 

 genom dem kunnat kontrollera mina egna huggningsprocenter. 



Jag har nu omräknat MaaSS' tillväxtprocenter för att få dem jämför- 

 bara med mina egna, och finnas de här angivna i tabell I. De omfatta 

 fem st}'cken olika markboniteter: i, 0,8, 0,6, 0,4 och 0,2. Jag har icke 

 hyfsat hans kurvor utan lagt in dem direkt på tabell I. Som herrarna 

 se, uppvisa MaaSS' tillväxtprocenter för de olika markboniteterna det 

 förhållandet, att tillväxtprocenten för samma åldrar är i de yngre be- 

 stånden större samt i de högre åldersklasserna mindre ju sämre marken 

 är. I trädens s. k. medelålder, vid cirka 70 år, flyta procenterna nästan 

 ihop eller skära varandra, och efter den åldern blir förhållandet motsatt 

 mot vad det varit förut. Böjningen pä Maass' kurvor är, som herrarna 

 se, ganska svag, och tillväxtprocenten stupar utför med stark fart, bero- 

 ende bl. a. av beståndens med åldern tilltagande täthet, varigenom trä- 



