488 UNO WALLMO. 



femåriga mellanrum. Är åldersklassfördelningen normal, så blir årliga 

 avverkningsbeloppet alltså 4,8 kbm. per har eller 3% av förrådet, och 

 hela förrådet sänkes under tioårsperioden från 161 kbm. per har till 150 

 kbm. per har. Är åldersklassfördelningen icke normal, så rättar sig av- 

 verkningsbeloppet naturligen allt fortfarande efter angivna huggnings- 

 procenten för varje åldersklass. 



Medelst vederbörande tillväxtprocenter kan man därefter beräkna be- 

 ståndens kubikmassor efter 10 år samt med stöd därav upprätta avverk- 

 ningsberäkning även för perioden 1924 — 1933, allt enligt nyss angivna 

 grunder. Ärliga avverkningsbeloppet ställer sig för sagda period i 4,5 

 kbm. per har eller 3,1 % av förrådet, vilket under tioårsperioden sänkes 

 från 150 kbm. per har till 140 kbm. per har. 



De siffror, som jag i dag visat för herrarna, har jag framlagt utan 

 några pretentioner. Det är givet, att det icke är lätt att se in i fram- 

 tiden, men vi måste dock göra försöket, enär vi eljest sväva i yttersta 

 ovisshet om, hur vi skola planlägga vårt arbete just för denna framtid. 

 Dessa mina siffror äro faktiskt grundade på den erfarenhet, som jag 

 kunnat inhämta under de sista 25 åren, men jag har alls icke den pre- 

 tentionen att herrarna skola uppfatta dem som slutgiltiga. Ju mer man 

 söker tränga in i det stora mysterium, som heter lagarna för skogens 

 liv, desto mera märker man sin egen begränsning. Nu vill jag endast 

 tillägga, att de siffror, som jag här framlagt, utgöra så att säga konten- 

 tan av de idéer, som jag under 25 år kämpat för. 



Distcussion. 



Skogschefen Arvid Nilsson: Jag ber att få göra överjägmästare Wallmo 

 ett par frågor med anledning av hans inledningsföredrag. Den första skulle 

 gälla de tillväxtprocenter, som först demonstrerades på de grafiska tabellerna. 

 Herr Wallmo påpekade särskilt, att massatillväxtprocenten var på sämre mark 

 större än på bättre mark i beståndets yngre år. De grafiska procentlinjerna 

 korsade emellertid varandra så småningom, och massatillväxtprocenten skulle 

 alltså vid högre åldrar vara större på bättre mark än på sämre. Detta var 

 resultatet av de siffror, som jägmästare Maass lämnat i sina erfarenhetstabel- 

 ler, och på vilka överjägmästare Wallmo byggt sina kalkyler. Jag vill i sam- 

 band härmed fråga överjägmästare Wallmo, om han ej lagt märke till att 

 jägmästare Maass' erfarenhetstabeller härutinnan skilja sig helt och hållet från 

 motsvarande siffror från Nord-Tyskland, och att denna skillnad ännu ej är 

 nöjaktigt förklarad, och man har ju hittills varit överens om att tillväxtens 

 gång hos den nordtyska tallen vore i stort sett lika tillväxten hos vår tall. 

 Professor Schwappachs ofta åberopade siffror angående tillväxten hos tallen i 

 Nord-Tyskland — och tallen är det ju här frågan om — utvisa, att massa- 



