VÅRA SKOGARS MARKVEGETATION OCH DESS SAMBAND MED MARKBONITETEN. 5O9 



avsevärt större fordringar på marken än tallen. Man har beräknat, att 

 tallskog av marken kräver ett tillhandahållande pr är och hektar av 28,9 

 kg. kalk, 7,7 kg. kali och 4,8 kg. fosforsyra, granskog åter 71,2 kg. kalk, 

 8,9 kg. kali och 8 kg. fosforsyra. Våra vackraste granskogar träffa vi 

 också i våra kalkrikare skogsmarker. Tydligt se vi detta exempelvis på 

 Västergötlands silurberg, där den relativt svårvittrade och mindre kalkrika 

 trappen bär en föga växtlig granskog, den lättvittrade och betydligt 

 kalkrikare lerskiffern strax nedanför åter en särdeles växtlig sådan. En 



Ur K. Skogsinstitutet; sainl. Fot. förf. 



Fig. 9. Granskog å trapp på KinnekuUe. Maj 1913. I förgrunden kärrvegetation. 



kemisk analys av marken är emellertid här onödig; en analys av mark- 

 \egetationen fäller utan vidare ett tillräckligt tydligt utslag. Följande 

 av mig maj 191 3 upprättade ståndortsanteckningar från granskog å trapp 

 och nedanför varande lerskiffer å KinnekuUe visa otvetydigt detta. Mark- 

 vegetationen å trappen utgjordes av tillsammans rikliga — ymniga ljung, 

 lingon och odon, Aira flexiwsa och Nardiis strida . örnbräken och ekorr- 

 bärsört (MajaiitJicmum bifolium), ymniga skogsmossor samt tunnsådda 

 lavar. I granskogen på lerskiffern åter uppträdde i markvegetationen en 

 brokig blandning av talrika örter och gräs, exempelvis så pass fordrande 

 arter som Oxalis (en av karaktärsörterna), Adoxa, Ajiiga pyrauiidalis, 



