VÅRA SKOGARS MARKVEGEl ATIOX OCH DESS SAMBAND MED MARKBONITETEN. 5 I I 



Arcnayia trincrvia, ]^eronica cJiamcEdrys och ]'iola rirhiiana, av gräsen bl. 

 a. den för mera ängsartad mark utmärkande Mclica nutans: bottenskiktet 

 i markbetäckningen utgjordes av ymniga skogsmossor (främst Hyloco- 

 )niuiii prolifcnon och parictintmi). Granarnas utseende i de ohka skogs- 

 typerna framgår av figurerna g och lo. 



Allra bäst visar kanske dock markvegetationens växlingar olikheterna 

 i markboniteten i våra lövskogar, främst våra bokskogar. Våra bästa 



L'r K. Skogsinstitutets saml. 



Fot. förf. 



Fig II. Markvegetalion af ekorrbärsört (Majanthemtim bifoliiim} och kruståtel 

 (Aira jlexuosaj på tonartad bokskogsmark. Danmark, Fyen, Brahetrolleborg. 



Maj 191 1. 



bokskogsmarker hysa på våren en yppig och artrik ört-gräsflora, och 

 växlingarna i dess artsammansättning peka alldeles bestämt på väx- 

 lingar i markboniteten. En serie bilder av olika markvegetation från 

 bokskog å Brahetrolleborgs ägor på Fyen vill söka framhålla detta. En 

 första bild (hg. ii) visar markvegetationens utseende pä begynnande 

 boktorv, Aira flexuosa och Majajithemioii, båda utpräglade råhumusväx- 

 ter. De senare bilderna (hg. 12 — 14) visa på allt bättre mark tydande 

 markvegetation: ymniga vitsippor och myskmadra (Asperula odorata). 



