VARA SKOGARS MARKVEGETATION OCH DESS SAMBAND MED MARKBONITETEN. 5 I3 



En närmare kännedom om markvegetationen och dess växlingar skall 

 giva OSS fastare utgångspunkter för boniteringen av marken. Utgå vi 

 från markvegetationen vid bedömandet a\' markens bonitet, äro vi ej 

 beroende av det på marken tillfälligtvis växande trädslaget. En dålig 

 granmark kan ju exempelvis \ara en god tallmark, en relativt dålig löv- 

 trädsmark en relativt god barrträdsmark o. s. v. Markvegetationen bör 

 för oss kunna angiva markboniteten så, att vi därav kunna draga be- 



Ur K. Skogsinstitutets saml. 



Fot. förf. 



Fig. 13. Markvegetation af bingel (Mercurialis perennis), vitsippor och myskmadra etc. 

 på mycket god bokskogsmark. Danmark, Fyen, Brahetrolleborg. Maj 191 1. 



Stämda slutsatser angående det eller de på marken med största fördel 

 odlade trädslagen. Naturligtvis måste vi dock då känna huvuddragen i 

 de förändringar, olika trädslag framkalla i markens vegetation; olika träd- 

 arter i skogsskikten medföra nämligen alltid, såsom också Cajander 

 framhållit, vissa omgestaltningar i markvegetationens sammansättning. 

 Känna vi därtill de förändringar, markvegetationen ä olika mark under- 

 går å okultiverade kalhyggen, böra vi jämväl på äldre, »förvildade» dylika 

 kunna bedöma markens verkliga godhetsgrad. Slutligen skall ett i-system- 

 sättande av de å våra torvmarker förekommande växtsamhällena i hög 

 grad bidraga till en klassificering a\- tor\markerna efter markens god- 



