514 



NILS SVLVÉN. 



hetsgrad, en sak av allra största vikt och betydelse för kommande av- 

 dikningar för vinnande av skogsmark. 



För att dessa resultat skola kunna ernås, måste en malmedveten, syste- 

 matisk undersökning av våra skogstyper igångsättas. Olika huvudtyper 

 och undertyper måste urskiljas; ha vi en gång fått ett någorlunda stort 

 undersökningsmaterial av dylika, skall för visso de vid undersökningarna 

 framgångna avkastningssiffrorna jämförelsevis lätt visa oss, huru en gra- 



Ur K. Skogsinstitutets saml. 



Fot. förf. 



Fig. 14. Mrakvegetation af hålört (Corydalis cava), vitsippor etc. på synnerligen 

 bokskogsmark. Danmark, Fyen, BrahetroUeborg. Maj 191 1. 



dering av markboniteten efter markvegetationen skall kunna ske. De 

 olika skogstypernas växlingar med avseende på markvegetationen efter 

 rådande trädslag, skogsbeståndets slutenhetsgrad etc. måste nu ingående 

 studeras. För olika skogstyper måste lätt bestämbara ledväxter fixeras 

 så jämväl ledväxternas uppträdande och frekvens i de olika skogsty- 

 pernas viktigare olika utvecklingsstadier. I-system-sättandet av torvmar- 

 kernas växtsamhällen torde närmast böra grunda sig på kemisk mark- 

 analys, utförd i samband med de botaniska analyserna av växtsamhällena. 



Vikten av markvegetationens studium vid markboniteringen är också 

 känd och erkänd i vår svenska skogsskötsel. Jag behöver härvid exem- 

 pelvis endast erinra om den »instruktion vid arbetet å marken», som gavs 



