VARA SKOGARS MARKVEGKTATION OCH DESS SAMBAND MED MARKBOXITETEN. 5 I 7 



samarbete mellan anstaltens båda avdelningar. På så sätt torde man 

 även kunna erhålla tillräckligt material för belysande av skogslypernas 

 produktionsförmåga. Frukten a\' anstaltens arbete på detta område 

 skulle sålunda bliva en allmän exposé över skogstyperna, deras botaniska 

 och skogliga egenskaper, deras utbredning och produktionsförmåga. Jag 

 skulle vilja kalla en sådan utredning en naturhistorisk och skoglig in- 

 ventarieförteckning, som säkerligen kan få betydelse för vårt lands 

 skogsbruk.» 



Från skogsförsöksanstaltens sida är sålunda redan sedan länge en när- 

 mare undersökning av våra skogstyper planerad. Att vi av denna kunna 

 vänta oss betydelsefulla resultat just ifråga om bestämmandet av mark- 

 boniteten i våra skogar och detta på grundvalen av ingående studier 

 av de olika skogstypernas markvegetation, därför borgar såväl det om- 

 fattande undersökningsmaterialet som de förhoppningar, föregående stu- 

 dier av markvegetationen, framför allt Cajaxders ovan refererade, fram- 

 kallat. Blott teori och praktik alltjämt förtroendefullt gå hand i hand, 

 skola förvisso förhoppningarna ej heller bringas på skam, då det gäller 

 en på studier av markvegetationen grundad undersökning av boniteten 

 i våra svenska skogfar. 



B. Diskussion. 



Överjägmästare Wallmo: Om jag fattade föredragshållaren rätt, var det hans 

 mening, att vi skulle frångå hitintills gällande metoder för markens bonite- 

 ring. Jag undrar dock, om vi icke böra akta oss för att gä på den saken 

 för hastigt. Jag förnekar icke det stora samband markvegetationen har med 

 markens produktionsförmåga, den är avgörande för produktionsförmågan, det 

 är icke tu tal därom, men vad är det som i hu\"udsak gör den stora skill- 

 naden i kubikmassor för skilda bestånd? Jo, det är i första hand trädens 

 höjd, som är bestämmande för beståndens kubikmassor. Xu är det givet, att 

 när markvegetationen sätter sin prägel på de olika boniteterna — som före- 

 dragshållaren sä sakligt framhöll — skulle man kanske kunna tycka, att man 

 därifrån också skulle kunna fa en slutgiltig utgångspunkt för bedömande av 

 boniteten hos marken, men i praktiken inställa sig därvidlag stora svårighe- 

 ter. Vi, som syssla med erfarenhetstabeller om kubikmassa och tillväxt, se 

 oupphörligen, hur beroende vi äro av en finare indelning av markboniteten. 

 Det förekommer nämligen stora skillnader i kubikmassa och tillväxt. Jag har 

 talat om dessa fem tabeller för fem olika markboniteter. ^'i kunna där lätt 

 se, att nyss nämnda skillnader äro avsevärda på även intill varandra liggande 

 växtlighetsgrader. Men att inpassa marken i dessa skilda växtlighetsgrader 

 uteslutande med ledning av markvegetationen bleve otroligt svårt för att icke 

 säga omöjligt. 



Jag ^^ll nämna, att det dessutom finnes 4-5 boniteter till, som man här 

 kunde tala om, en ä tvä, som ligga högre och tre, som ligga lägre än dessa 



