5i8 



DISKUSSION. 



jag här angivit. Att enbart genom studier av markvegetationen karaktärisera 

 alla dessa boniteter skulle möjligen gå någorlunda för sig, om alla vore så 

 skickliga som föredragshållaren, men när vi skicka ut hundratals män på 

 dessa skogsindelningar, kunna vi icke begära, att dessa skola besitta samma 

 kunskaper därvidlag, att kunna precis, exakt uppdela marken i dess olika gra- 

 der bara genom studium av markvegetationen, för att nu icke tala om den 

 tid detta skulle kräva. 



När vi hörde föredragshållaren tala om skogarna i södra Dalarna och hur 

 olika produktioner framträdde hos olika markvegetationer, tog han just sko- 

 gens höjd till utgångspunkt för karaktäriserandet av skillnaden mellan dessa 

 markvegetationer. Faktum är, att, som nyss framhållits, virkesmassan är en 

 funktion av höjden, ty skillnaden i virkesmassa mellan tvenne bestånd av 

 samma ålder men på mark av olika växtlighetsgrad är avsevärd, då däremot 

 skillnaden mellan tvenne bestånd med samma medelhöjd men på mark av 

 olika grad är högst obetydlig. Det är således markens förmåga att låta trä- 

 den skjuta mer eller mindre i höjden som gör, att den och den marken kan 

 producera mer eller mindre av virkesmassa än en annan. 



Föredragshållaren talade om Värmlandstaxeringen och de olika boniteterna 

 i förhållande till markvegetationen. I Värmlandstaxeringen motsvara bonitets- 

 graderna 9, 12, 15, 18 och 21, jägmästare Maass' — som jag talade om 

 förut — grader 0,2, 0,4, 0,6, 0,8 och 1,0. Jag hänvisar nu herrarna till 

 denna vid Värmlandstaxeringen upprättade tabell över de viktigare skogsty- 

 pernas procentiska arealfördelning på olika boniteter i Värmland. 



De viktigare skogstypernas procentiska arealfördelning på olika boniteter 



i Värmland. 



Lavrik tallskog 



Mossrik tallskog 



Örtrik tallskog 



Försumpad tallskog 



Overgångstyp mellan tall- 

 hed och mossrik tallskog 



Försumpad tallhed 



Mossrik granskog 



Ortrik granskog 



Försumpad granskog 



Mossrik lövskog 



Örtrik lövskog 



Mossrik barrblandskog ... 



Lövträdsblandad mossrik 

 tallskog 



Lövträdsblandad mossrik 

 granskog 



Lövträdsblandad barrbland- 

 skog 



15 



18 



24 



2,9 

 24,1 

 19.4 



1,0 



4.4 



27.5 



2S,i 

 2,2 

 29,6 

 36,3 

 36,8 



0,9 



2,1 



15.3 



0,1 



0,5 



6,3 



37.' 

 0,4 



3.3 



•3.5 



5,4 



25.9 



38,6 



39.° i 5.3 



0,9 

 11,6 



0,1 

 0,4 

 0,4 



1,5 



0,3 



0,1 



4,? 



