542 LITTERATUR. 



själva drivningen med redogörelse för avverkningsredskap, fällning och apte- 

 ring, virkets tillredning, hopsläpning, lastning och körning, basvägarnas upp- 

 tagande och underhåll, avlastningen samt virkets märkning och tumning. 



Flottningen, kap. 14, behandlas å 14 sid. med ingående beskrivning av 

 flottledsbyggnader samt tlottningens bedrivande. Däremot får man inga upp- 

 gifter om flottningskostnader. 



Virkets tekniska egenskaper skildras i ett kort kapitel på 4 sid., och virkets 

 förädling beskrives i ett följande kapitel på 15 sid. Virkessortimenten ha 

 fått ett särskilt kapitel på 7 sid. samt kolningen ett på 17 och tjärtillverk- 

 ningen ett på 4 sidor. 



Det 2o:de kapitlet (36 sid.) kallas skogsmatematik och behandlar planmät- 

 ning, höjdmätning och skogsuppskattningslära, instrumentlära, virkeskubering, 

 uppskattning av ålder och tillväxt samt värdering av skog. Det sista kapitlet 

 behandlar på 5 sid. skogsindelningen med redogörelse för normalförrådsfor- 

 meln och med en av Tor Jonson upprättad tabell för närmelsevis uppskatt- 

 ning av ständskog i kbm. — båda saker, som dock väl mera äro s. k. skogs- 

 matematik än geodesi, som förts under denna rubrik. 



Om sålunda kapitalindelningen synes på några ställen vara ologisk, när det 

 gäller en lärobok, bör detta dock ej förringa bokens värde för allmänheten. 

 När man därför särskildt tänker på skogsägaren, innehåller denna bok sä myc- 

 ket av sakligt och gott vetande, att den ej nog kan lovordas. Den borde 

 därför ej saknas hos någon norrländsk skogsägare och kommer väl också att 

 genom skogsvårdsstyrelserna spridas vid skogsvårdskurser eller på annat sätt. 

 Självfallet bör boken också ingå i varje skogsmans boksamling. 



Det måste dock beklagas, att det finnes åtskilliga småfel, förbiseenden eller 

 tryckfel, som man hoppas skola bli rättade i en kommande upplaga. Bokens 

 förtjänster äro nämligen så stora och dess åtgång därför så given, att en ny 

 upplaga snart torde erfordras. Här några exempel på ovan nämnda förbiseenden : 



Fig. 14 å sid. 21 betecknas som Lunddäld, Jämtland, medan bilden, som 

 lånats från Statens Skogs försöksanstalt och varit publicerad i Skogsvårdsför- 

 eningens tidskrift 1905 sid. 11 och dess folkskrifter n:r 18 fig. i, visar en 

 björklund i Abiskodalen vid Torneträsk. 



Fig. 15 utgiver sig vara strandsnår från norrländska kusten; varje övat öga 

 torde dock se, att sådan landskapsbild ej finnes i Norrland. Bilden, som 

 erhållits från Skogsförsöksanstalten, är också från Uppland. 



A sid. ^2 äro ej träden ordnade beträffande ljusbehovet i den följd, som 

 Hesselmann genom sina undersökningar påvisat (jämför Skogsvårdsföreningens 

 folkskrifter n:r 5). 



A sid. 47 säges, att granen saknas i delar av Skåne, Blekinge, Halland 

 och Bohuslän, men den förekommer ej häller i ett ganska avsevärt område i 

 Västergötland. 



Med anledning av uppgiften å sid. 50 bör påpekas, att europeiska silver- 

 granen helt naturligt är ytterst sällsynt i Norrland, medan det är balsamgranen, 

 som flerstädes är planterad som prydnadsträd därstädes. Å sid. 61 uppgives, 

 att gråalen saknas helt och hållet vild i de sydligaste landskapen, men den 

 finnes exempelvis mycket i Ätradalen i Halland. 



A sid. 82 borde upplysts, att bokens förekomst på Omberg i Östergötland, 

 ] Mälardalen och Stockholms skärgård ej är vild, nu måste man av samman- 

 hanget draga den motsatta slutsatsen. 



