GENOM JÄMTLAND. 



579 



skogen fröbar i hyggeskanterna, göres hygget ej gärna mer än 60 meter brett. 

 Hyggena göras i aHmänhet ej längre än 300 meter. 



Stor vikt lägges på hyggets regelbundna utstakning. Skulle härvid en 

 kalfläck, där självsådd kommit upp, och vilken lider av beskuggning av kring- 

 växande skog, falla mellan hyggena, fästes intet avseende härvid. Skulle en 

 grupp växtliga plantor eller växtliga träd falla inom hygget, lämnas denna 

 orörd och avverkas naturligtvis ej. Denna grupp vårdas dock på det sätt 

 dess tillstånd och beskaffenhet fordra. 



Denna metod tillämpas av följande anledningar: 



^l^sk 



Foto. av förf. 

 Fig. 3. Diskussion å Aminers kronopark. 



i) Ordning och reda erhålles i skogen. 



2) Då kulturer och självsådd koncentreras till vissa hyggen, som kunna 

 inläggas på kartan, är kontroll över återväxten möjlig och även lätt. 



3) Det för marken bäst passande trädslaget kan uppdragas. 



4) Genom hyggets ringa storlek och jämna konturer riskeras ej storm- 

 fällning och torka. 



5) På grund af hyggets ringa bredd försiggår besåningen från hygges- 

 kanterna lättare. Även i det fall att skogen i hyggeskanterna i allmänhet 

 ej är fröduglig, är frö dock att påräkna från ett och annat träd, som efter 

 friställningen blommar. 



6) Minsta möjliga skada åstadkommes vid skogens utdrivning. 



7) Virkets utdrivning blir betydligt billigare än vid blädning. Den sålunda 

 gjorda besparingen beräknas väl uppväga kostnaderna för hyggets kultivering. 



8) På grund av förändrade belysningsförhållanden efter kalavverkningen 



