58o 



GUNNAR SCHOTTE. 



förändras markvegetationen och därmed humuslagret, sä att barrträdens frö 

 med lätthet gro och plantorna utvecklas hastigt. 



Efter hyggets avverkning bortröjas marbuskar, varvid utvecklingsbara grup- 

 per av i det äldre beståndet befintliga plantor och buskar kvarlämnas för 

 att inväxa i det nya beståndet. Allt ris och avfall kringsprides över hygget. 

 Sedan hygget legat orört i 2 ä 3 är eller sä läng tid, att markbetäckningen 

 börjat ombildas från mossa och bärris till gräs och örter, d. v. s. humuslag- 

 ret förvandlats frän rå till mild humus, kultiveras hygget (därest självsädd ej 

 är att påräkna) medelst spettplantering med g tall eller 3 gran å stenbundna 



Fig. 4. Gallrat vackert granbestånd. 



Foto. av förf. 



hyggen eller ä mark med kraftig markvegetation. Ä stenfri eller mindre sten- 

 bunden mark och å mark med svag markvegetation användes sådd med stor 

 frömängd. Förbandet göres aldrig tätare än 2 meter, men väl glesare, allt 

 i förhällande till kringväxande skogs egenskap att kunna producera frö. 



Vid sidan av denna föryngringshuggning övergås skogen allt efter be- 

 hovet med rensningshuggning, varvid övermogna, skadade och torkande 

 träd borttagas.» 



Så långt jägmästare Holmgren. — Inför det åskådningsmaterial, som här 

 törelåg, fick jägmästare Holmgren alla exkursionsdeltagare med sig, och man 

 kan utan överdrift säga, att trakthuggningen gentemot blädningen hade en 

 mycket lycklig dag. Jägmästare Lundberg, som säg skogen med »sörländska 

 ögon», talade varmt för trakthuggningen. Jägmästare Grenander framhöll 

 dock att blädningen givetvis bör ha företräde på mycket god mark i granskog. 

 Disponent Hellström, som erkände trakthuggningens företräden å Ammer, 



