GENOM JÄMTLAND. 



581 



varnade för att döma alla norrlandsskogar därefter. Det finnes givetvis stora 

 trakter av Norrland, där endast grövre dimensioner äro avsättningsbara, och 

 där man då måste plocka ut dem. Aterväxten får sedan komma sä små- 

 ningom. Även om skogsbestånden lida härpå, blir det i stora områden av 

 Norrland ännu sä länge den enda hushållning, som låter sig utföras ekonomiskt. 



Sedan en övergiven fäbodvall passerats, där en mindre plantskola var anlagd, 

 fortsattes över ett par kalhyggen, varefter vi voro inne i ett vackert medelålders 

 granbestånd, med inblandning av tall, vilket gallrats år 191 1 — 19 12 (se fig. 4). 



Jägmästare Holmgren och hans assistent jägmästare Larsson hade gjort sig 

 mycket besvär för att göra skogsvandringen så intressant som möjHgt. Sålunda 



Foto. av förf. 

 Fig. 5. Slutet biandbestånd, som är avsett att stå orört (?) till slutawerkningen. 



funnos överallt utmed exkursionsrouten små anslag med uppgift om trädens ålder, 

 höjd, tillväxt m. m., varjämte ett borrspån var uppsatt till beskådande för 

 eventuella tvivlare. Även hade några provytor upptaxerats. Den första prov- 

 ytan var uppskattad i det år 1911 — 1912 gallrade beståndet. Före gallringen 

 funnos här i det 1 00-åriga beståndet 2 822 träd per hektar med en virkes- 

 massa av 405 kbm.; efter gallringen kvarstodo nu endast i 144 träd med 33,08 

 kvm:s grundyta och 274 kubikmeters virkesmassa. Vid gallringen, som skett 

 ganska kraftigt men kanske alltför mycket efter låggallringsprincipen, hade 

 uttagits 59 °o av stamantalet och 32 % av kubikmassan. 



En annan provyta, som passerades, var utlagd i ett 125-årigt bestånd och 

 hade en grundyta av 50,7 kvm., fördelad pä 513 träd. 



Ett gammalt biandbestånd, där tallen uppgavs ha en ålder av 235 år och 

 granen 170 år, hade med ett stamantal av i 391 träd en grundyta av 44,40 kvm. 



