LITTERATUR. 623 



boken åtskilligt av intresse och sannolikt även åtskilligt nytt för våra svenska 

 skogsmän. 



Bokens utstyrsel har tydligen legat förlaget starkt om hjärtat, den är syn- 

 nerligen vårdad; några mindre brister såsom felpagineringen av sidorna 90 

 g I och den oriktiga förklaringen till fig. 30 c kunna icke rubba det gynn- 

 samma helhetsintryck, som man får av dr. Tr.ägArdhs arbete. Man må nu 

 endast hoppas, att detta må finna en vidsträckt spridning bland den publik, 

 till vilken det särskilt vänder sig, värt lands skogsvärdare och skogsägare. 



T. Leg. 

 (h.NNAR Anpfrsson och Sf.i.im Kirc.kk: Den norrländska florans geogra- 

 fiska fördelning och invandringshistoria med särskild hänsyn till 

 dess sydskandinaviska arter. Norrländskt handbibliotek V. l'ppsala 

 19 I 2. Almqvist \- Wiksells Boktryckeri A. -B. i distribution). \'lll +416 

 sid., 49 fig. och 37 kartor. Pris 6 kr. 



Av det i stor stil startade och av doktor Frans Kempk bekostade norrländska 

 handbiblioteket ha förut i denna tidskrift varit utförligt refererade följande 

 band, som ha särskilt intresse för skogsmännen, nämligen: I. A. G. Högbom: 

 Norrland, Naturbeskrivning Skogsv. tidskr. 1907, allm. del. sid. 296), III. 

 Krans Kempe: Skogshushållning i Norrland, Ett program Skogsv. tidskr. 1909, 

 allm. del. sid. 550 och IV Sven Ekman: Norrlands jakt och fiske (Skogsv. 

 tidskr. 19 14, sid. 604). Även det sist utkomna V:te bandet i denna serie 

 har ett betydande intresse för naturvännen och skogsmannen, vadan detsamma 

 förtjänar ett närmare omnämnande i Skogsvårdsföreningens tidskrift. 



De båda författarna, som ju äro mycket kända på det växtgeografiska forsk- 

 ningsområdet, ha ur floror och resebeskrivningar, växtlistor och herbarier sam- 

 manställt erhållna uppgifter om vissa växters utbredning i Norrland och kom- 

 jiletterat desamma under talrika resor i Norrland samt med skriftliga och munt- 

 liga meddelanden frän ett stort antal botanister och skogsmän. Det sålunda 

 erhållna materialet har registrerats å kartor, där varje fyndort utmärkts — 

 på så sätt ha omkring 6,000 olika fyndorter blivit inlagda. Huvudsakligast 

 ha författarna sysslat med av dem kallade »sydskandinaviska arter >, som ha 

 sin egentliga utbredning inom den kalltempererade zonens något varmare delar, 

 d. v. s. de centralare delarna av Europa och det sydliga Skandinavien, men 

 även förekomma här och där i Norrland på särskilt gynnade varma lokaler. 

 I synnerhet är det de s, k. »sydbergen» — naturens drivbänkar — som hysa 

 talrika sydskandinaviska arter långt norr om gränsen för dessas mera samman- 

 hängande utbredningsområde. Dessa sydberg utmärka sig av en tvärbrant mot 

 söder exponerad bergvägg, och dessas största förmän framför alla andra stånd- 

 orter är den stora värmemängd, som på grund av den starka insolationen 

 kommer dem till godo. Nedanför dessa sydberg finnes vanligen åtskillig ras- 

 mark, som göra dessa växtlokaler särskilt svårtillgängliga, men det har ej 

 hindrat författarna att från ej mindre än 128 stycken s. k. sydberg samman- 

 föra fullständiga ståndortsanteckningar eller andra uppgifter om vegetationen. 

 Det framhålles också på åtskilliga ställen i boken, huru strävsamt det är att 

 på ort och ställe studera dessa växtlokaler. När man tänker på de båda 

 författarnas stoftshyddor, förstår man också, vilken svett och möda det kostat 

 dem att klättra i dylika oländiga marker. 



Författarna anse, att de sydskandinaviska arterna spritts till sina nuvarande 

 växtplatser på tvenne huvudvägar, den ena utmed Norges västkust samt vidare 



