62 4 LITTERATUR. 



uppför de stora huvuddalarna över passhöjderna och in på svenska sidan. 

 Den andra huvudströmmen har kommit från söder, följt Sveriges östra kust 

 och uppför de stora älvarna framträngt mot fjällen. Särskilt ha trakterna 

 kring Indals- och Angermanälvarna med sin kalkrikedom varit ägnade för 

 dessa växters spridning. På Jämtlands silur ha de båda invandringsströmmarna 

 sammanstött, så att det nu ofta är omöjligt avgöra, från vilketdera hållet en 

 art kommit till sin nuvarande växtplats. Författarna hålla emellertid före, att 

 i vissa fall arter t. o. m. nått Trondhjemsfjorden och kusttrakterna norr om 

 denna över Sverige, medan i andra fall arter nått därifrån ända ned mot 

 Bottenhavets kust. 



Det är givet, att ett arbete av denna beskaftenhet skall erbjuda åtskilligt 

 av skogsbiologiskt värde. Den natur- och växtintresserade skall säkerligen läsa 

 hela boken med intresse, men för skogsmannen må i övrigt speciellt fram- 

 hållas kap. 8 om de sydskandinaviska trädens och buskarnas förekomst i 

 Nordsverige samt de charmanta kartorna över bl. a. lönnens, masurbjörkens, 

 lindens och almens förekomst. 



I det kapitel, där författarna uppdelat växterna i deras förhållande till vatten- 

 tillgången, omnämna de, att den xerofila organisationen hos våra barrträd 

 skulle förorsaka, att deras produktion är ringa. Detta påstående har ej an- 

 setts så väl grundat^, då t. ex. den mesofila boken utomlands befunnits produ- 

 cera mindre vedmassa per hektar än granen. Jag kan nu också anföra nå- 

 gra siffror från Sverige, vilka just ej bekräfta författarnes påstående. 



Är 1 9 1 3 anlade undertecknad å Omberg i praktiskt sett lika gamla bestånd 

 av bok, silvergran och ek försöksytor för {)roduktionsstudier. De tre bestån- 

 den växa alldeles intill varandra och pä fullständigt lika mark, och alla ha upp- 

 dragits genom skogskultur på bästa sätt. Bok- och silvergransbestånden ha 

 förut gallrats svagt. I samband med anläggandet gallrades de tre bestånden 

 så starkt, som trädens blivande utveckling ansågs kräva. Uppskattningsresul- 

 tatet visar följande siffror: 



„ i- , 1 1 Därav utgallr. massa 



rroNvta Stainved per hektar. n ^ 



■' "^ ar 1913. 



n:r 260 55-årig bok 277 kbm. 75 kbm. 



» 261 53- » silvergran 726 >> 217 » 



» 262 48- » ek 114I ^^ 13I ^^ 



(underv. av smärre ek och gran") 36J 2 8| 



Silvergranens produktion är ju här avsevärt mycket större än ekens och bokens, 

 och dess xerofila karaktär hindrar den således icke att producera ofantligt 

 mycket mera än de mesofila boken och eken. — Detta mera som en rand- 

 anmärkning. 



Som redan nämnts, är arbetet försett med 34 helt enkelt alldeles utmärkta 

 kartor över vissa växters förekomst 1 Norrland. Boken prydes dessutom av 

 ett stort antal vackra bilder, och själva texten är skriven med den flotta och 

 intresseväckande penna, som i all synnerhet utmärker den ena av författarna. 

 Under resor i Norrland har recensenten medhaft detta arbete bland reslittera- 

 turen, och den har då berett honom mycket nöje. Varje intresserad skogs- 



' Jmfr H. HKSSKi.NrANS ref. i S\c'nsk Botanisk 'Cidskrift 1913, sid. 311. 



