656 



Nils Sylvén. 



De kamgransartade granarna ha även här tagit ledningen; högst stå oregel- 

 bundna kamgranar, tämligen nära följda av de rena kamgranarna, närmast 

 komma så (^rt^-granarna och sist bland de kamgransartade c?f-granarna, vilka 

 dock här stå något tillbaka för /-granarna. I ordning nedåt följa nu borst-, 

 band-, band-plan-, borst-plan- och plangranar. Formklassmedeltalen variera 

 föga, högst stå i fråga om dessa e-, bd- och ä(?-granar, lägst (7«r- och /-granar ; 

 (T^-granarna stå på näst lägsta formklasstrap]~)Steget, a- och (^-granarna närmast 

 ovan dem, något därovan t-granarna och näst högst ^/-granarna. 



JV\alingsbo=beståndet n:o 9. 



C:a 90-årig, mossrik granskog, något växtligare än föregående och strax 

 intill denna. (Fig. 14.) 



Ur K. Skogsinstitutets saml. Fot. förf. 



Fig. 14. Interiör från Malingsbo-beståndet n:o 9. De av bredvidståenile personer marke- 

 rade grövsta och samtidigt de högsta granarna äro alla rena kamgranar. Dalarna, Malings- 



bo. Aug. 1912. 



(Interieur aus dem Malingsbo-Bestande N:r 9. Die von nebenstehenden Personen ausgezeichneten dicksten 

 lind gleichzeitig höchsten Fichten sind alle reine Kammfichten.) 



400 undersökta granar, därav närmare uträknade: 



95 rena kamgranar {a) 



14 oregel b. » {b) 



134 borstgranar (c) 



2 I bandgranar [d) 



1 7 plangranar [e] 



43 kam-borstgranar [ac] 



7 oregelb. kam-bandgranar (bd) 

 7 borst-plangranar [cé) 



6 band-plangranar {de) 



25 granar av obestämd typ (/) 



Medeltal och kurvor se tabell lo och fig. 15. 



