66o 



Nils Sylvén. 



ovannämnda granar av oregelbunden kam-borsttyp (/J-fr-granar), här kom- 

 mande jämförelsevis långt ned i kubikmasse-serien, nedom såväl cd- som d- 

 och <-<?-granarna, vilka i nu nämnd ordning följa efter borstgranarna; <^f -gra- 

 narna komma nämligen näst sist av alla, bakom sig ha de endast plangra- 

 narna, men dessa stå dem ganska långt efter. Det är (^-c-granarnas jämförelse- 

 vis låga medeldiameter, som drager ned dem så långt i kubikmassa; medel- 

 höjden är nämligen ej så låg, föga underlägsen borstgranarnas och högre än 

 både cd-, ce-, d- och ic-granarnas. Till formklassen stå b- och /5if-granarna 

 högst, tätt följda av a- och rti^-granarna, till vilka nära ansluta sig c-, ac-, cd- 

 och fé-granar med samma formklass-medeltal. Lägsta formklassen representera 

 ^-granarna, näst lägsta </-granarna. 



Grönsinka=beståndet n:o I. 



Ca 6o-årig, mossrik granskog nära Ulfkisbo å Grönsinka kronopark, Gästrik- 

 land, Ö. Fernebo. 



266 undersökta granar, därav närmare uträknade: 

 46 rena kamgranar [a) 1 6 kam-borstgranar {ac^ 



98 borstgranar (c) 25 oregelb. kam-bandgranar {bd) 



2 5 bandgranar {d) 1 3 borst-plangranar (yce) 



II plangranar (e) 10 band-plangranar {de) 



16 granar av obestämd typ (/). 



Medeltal och kurvor se tabell 12 och fig. 17. 



Tabell 12. 



Till höjd och kiibikmassa dominera här de kamgransartade granarna, främst 

 de rena kamgranarna, här utom i fråga om diametern representerande alla de högsta 

 medeltalen, i andra rummet ac- och bd-gx^n^x med nästan alldeles samma medel- 

 kubikmassa, de förra med något större medelhöjd men något lägre medeldiameter. 

 Mycket nära i kubikmassa följa så/- och rt^if-granar, båda representerande högsta 

 förekommande medeldiametern, dock i höjd stående rätt långt under alla de 

 mera kamgransartade granarna. Att t/ij-granarna här stå så högt, torde kunna 

 förklaras därav, att de alla visa mer eller mindre släktskap med de oregel- 

 bundna kamgranarna; i anteckningarna äro de också uppförda såsom »band- 

 plangranar med någon dragning åt oregelbunden kamgranstyp». Efter de- 

 granarna, men rätt långt nedom dem, träffa vi borstgranarna och till höjd och 



